PÁZMÁNY PÉTER KATOLIKUS EGYETEM
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
JOG- ÉS ÁLLAMTUDOMÁNYI KAR                                                     H-1083 Budapest, Szentkirályi u. 28/30.

KRIMINALISZTIKA

1999/2000. TANÉV I. FÉLÉV

DR. BUSCH BÉLA

IUSTUM, AEQUUM, SALUTARE

VÁSÁRHELYI  EMILIA
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
H - 1029 Budapest, Ördögárok u. 43.     T/F: (36-1) 376-8880       Mobil: 20/94-111-37       E-mail: info@clavier.hu
KRIMINALISZTIKA 2 előadás
Lejegyezte: Németh Gábor

Kriminalisztika (1999.X. 2)
Dr. Busch Béla

Kriminalisztika: “nyomozástan”
A 60-as évekhez képest (a bűnözés el fog halni a korabeli ideológia alapján) a magyarországi bűnözés jóval nagyobb lett. Ez maga után vonja a szükségképpeni együttélést a bűnözéssel. A bűnüldözés célja elviselhetővé tenni a bűnözés mértékét.

Kriminalisztika: a bűnüldözés gyakorlata, a bűnüldözés elméleti, gyakorlati módszereit tartalmazó tudomány. A célok és módszerek megfogalmazása. Ismeretek összegyűjtése és közvetítése.
RENDŐRTUDOMÁNY?  Nemcsak a rendőrség számára ad ismereteket a bíró, védő is alkalmazza. 
Nem kizárólag a büntetőjogot alkalmazza, hanem civiljog alkalmazása is (bizonyítási eszközök felkutatása) előfordulhat.
A kriminalisztikai ismeretek felhasználása a mindennapi életben is előfordul, pl. magánnyomozók tevékenysége során.

Tény az, hogy a bűnöző, amikor elköveti a bűncselekményt nem a büntetéstől fél, hanem az motiválja, hogy “...engem úgysem kapnak el...”
A kriminalisztika azt a célt szolgálja, hogy a bűnözőt elfogják (gyakorlati tudomány), természetesen elsősorban hivatásos bűnüldözők alkalmazzák.
Tulajdonképpen a jogalkalmazás minden ágában hasznosítható ismereteket tartalmaz.

Társadalomtudomány?		    -			Természettudomány?
	↓								↓
Kriminálmetodika: a kriminalisztika napi gyakorlata,		krimináltechnika
gondolkodásmód, krimináltaktika, azaz a büntető anyagi,
eljárásjogi, kriminológiai ismeretek, elvek, szabályoknak segítségével,
a logika szabályai alapján lehetővé teszi a történeti tényállás megállapítását.

A KRIMINALISZTIKA TÖRTÉNETE
A jogalkalmazás keretében néhány szerző:
-	gyakorló bírók
-	Kúria, LFB bírái
-	Intézetek: Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet (OKKI)
Viski László, Gödöny József, Ilk Ferenc, Molnár József, Pusztai László

A KRIMINALISZTIKA RÉSZEI: (2-3 fő rész)
1.	Krimináltaktika: a nyomozás, a felderítés (mint tevékenység) elvei, szervezeti és eljárási módszerek
2.	Krimináltechnika: a bűnüldözés, nyomozás, felderítés, mint társadalmi tevékenység szolgálatában álló természettudományos, műszaki, technikai biológiai módszerek, eljárások
3.	Kriminálmetodika: “módszertan”, egyes bűncselekmény fajták felderítésére, kinyomozására alkalmas taktikai és technikai módszerek- eszközök célra irányuló felhasználása

KRIMINÁLTAKTIKA
TAKTIKA: módszerek, eszközök használatához, ezek kiválasztására, sorrendjük meghatározására szolgál a kitűzött cél elérése érdekében. A cél: a bűncselekmény felderítése.(az elkövető, a történeti tényállás felkutatása)
Ez egyes bűncselekményfajtáknál, kategóriáknál eltérő.
Célszerűen csoportosított eljárások rendszere a felderítés, illetve meghatározott gondolkodásmód szerint. A bizonyítékok megtalálását, felkutatását, biztosítását, értékelését jelenti általában.
Az egyes cselekményeknél: pl. házkutatás, szemle → mi a konkrét tennivaló és azt hogyan tegyék meg. A Be. garanciális szabályokat tart., illetve a személyi kört meghatározza. 

Csoportosítás
(a krimináltaktikán belül, a krimináltaktika jellegzetességei)
1.	megfigyelés
2.	“forró nyomon” üldözés, azonnali jelentős tények rögzítése
3.	alibi vizsgálat
4.	nyilvántartások vizsgálata

1.	Az elkövetés tényének, az elkövető személyének meghatározásához szükséges módszerek, adatok megszerzése
2.	az előző adatok biztosítására szolgáló módszerek
3.	az elkövető kézrekerítésének, üldözésének módszerei
A krimináltaktika közel áll a büntetőjoghoz, az anyagi joghatás levonásához szükséges. A Be. garanciális szabályai, mint biztosítékok.

A kriminalisztika további célja, hogy a gyors és hatékony felderítés biztosítása mellett, azzal összefüggésben, egyfajta speciális, illetve generális prevenció biztosításában is közreműködjön. (Inkább, mint a büntetés!)
Rendőri jelenlét (természetesen őket tisztességesen meg kell fizetni, kiemelt követelmények velük szemben → a társadalom közérzete is változna).

KRIMINÁLTECHNIKA (különös rész)
Tág értelmezésben: olyan tapasztalatok, szabályok, alapelvek, amelyek a felderítés szakszerű lebonyolításához szükségesek
Szűk értelmezésben: azok a segédeszközök, készségek, amelyek a bűncselekmények felderítésénél szóba jöhetnek.
Konkrét értelmezésben: gyakorlati ismeretek, eszközök, amelyek adott bűncselekmény felderítésénél alkalmazhatók

Krimináltechnika: műszaki, természettudományos ismeretek felhasználása a bűnüldözés területén. A nyomozás, felderítés szolgálatában álló műszaki, természettudományos eljárások.
Fő célja: a bűncselekmény folytán a külvilágban okozott változások, nyomok felkutatása, rögzítése, szakértői módszerek kidolgozása. 
Igazágügyi orvostan, elmekórtan 
Intézetek működnek: Igazságügyi Orvostani Intézet (IOI)
			SOTE Orvosszakértői Intézete
1790 óta törvényszéki orvostan tanítása az egyetemeken.

KRIMINÁLMETODIKA
Általános metodikai szabály: Viski László: “ áthatja az egész kriminalisztikát”
VAGY az egyes bűncselekményfajták nyomozásának speciális szabályai. Kategorizál, tipizál.

A KRIMINALISZTIKA KAPCSOLATA EGYÉB TUDOMÁNYOKKAL
Büntetőjog tudomány főleg a krimináltaktika, az anyagi elj. (kölcsönös hatás egymásra)
Akadályok stb.→ valódi élő kapcsolat (alapos gyanú int.) az anyagi jogi szabályokkal

Bizonyos módszerek nem használhatók (titkosszolgálati módszerek), de előfordulhat, hogy fontosabb érdek a bűnözők felelősségre vonása, ezért a Be. lehetőséget adhat az alkalmazására.(nem lehet ellentétes a nemzetközi joggal, Alkotmánnyal)

Kriminológiával való kapcsolat→ a bűnözés, mint társadalmi jelenség vizsgálata, elméleti alapozás
Kriminálpolitika
A krimináltechnika a természettudományokkal van szoros kapcsolatban, adott cél érdekében. Természetesen korlátok is léteznek, azaz garanciális eljárásjogi szabályok nem sérülhetnek.
POLYGRÁF-vizsgálat: beleegyezéshez kötött, nem perdöntő a vizsgálat eredménye, ha nem veti alá magát a delikvens a vizsgálatnak, nem jelenthet problémát

Technikai ág: orvostan, bűnügyi fényképezés, bűnügyi nyomtan:
-	ujjlenyomat vizsg.
-	mechanoszkópia
-	írásvizsgálat
-	iratvizsgálat
személyleírás, igazságügyi fegyverszakértés, mindenfajta szakértői tevékenység.

VÁZLAT
Nyomtan:	-    nyomtan, nyom fogalma, osztályozása
-	nyom felkutatása 
-	nyomrögzítés
-	helyszín nyomai
-	test nyomai
-	eszközök nyomai
-	anyagmaradványok nyomai
		(test, növényi, szerves, szervetlen)
Írás-iratvizsgálat
Ballisztika
Személy azonosítása:	- személyleírás

A Be. szerinti eljárási cselekmények (szakvélemény, szakértői intézmények, szaktanácsadó, szakértő), helyszíni szemle, bizonyítási kísérlet, felismerésre bemutatás, kihallgatás, kényszerintézkedések alkalmazásának szabályai, kutatások (házkutatás, motozás, járműkutatás)
A nemzetközi nyomozószervek

Nyomtan (traszológia)
A bűncselekmény változás, változtatás a külvilágban.
Nyom: A bűncselekmény elkövetése során a cselekmény, a magatartás cselekményeivel kapcsolatban, kölcsönhatásban a külvilágban keletkezett olyan fizikai változás, amely visszatükrözi a nyomképző tárgy alakját, funkcionális sajátosságait, lehetővé teszi az egyedi azonosítást. 
nyomképző tárgy			-			nyom hordozó tárgy
(azonosítandó tárgy)						(azonosító tárgy), ami visszatükrözi
								a változást	

A nyom információt hordoz, körülmények, amelyek a nyomot meghatározzák:
1.	mechanikai folyamatok, fizikai folyamatok
2.	hatásfok
3.	időtartam, irány, ismétlődés
4.	környezeti hatások
5.	észlelési idő, az időmúlás óriási szerepe a nyomok vizsgálatában

A nyomok osztályozása
I.	A nyomképző tárgy alapján:
a.	emberi test hordozza
b.	állatnyomok
c.	tárgyak, közlekedési eszközök ↓
d.	gépek nyomai
II.	A nyomhordozó által rögzített nyomok (ábrázolás alapján)
a.	felületi nyomok
b.	térfogati nyomok
III.	A nyom keletkezésekor közreható hatások
a.	statikus (mechanikai, technikai)
b.	dinamikus (vegyi, kémiai)
A nyomok felkutatása a bűncselekmény helyszínén:
NYOMBIZTOSÍTÁS: a talált nyom biztosítása, megőrzése.
NYOMKUTATÁS: az esetleges nyomok felkutatása
NYOMTÉRKÉP: variációk, alternatívák a nyom alapján.

A nyomrögzítés szabályai
Felvétel → helyszín biztosítása → jegyzőkönyvben szerepelnie kell (a rögzítés okirati formája)
A felvétel módjai:
1.	leírás: módszert is tartalmazza, a nyomképző. nyomhordozó fontosabb jellemzői, nyomrögzítés módszere.
2.	fénykép
3.	videó
4.	rajz
Lehetőleg minden nyomot rögzíteni kell. Úgy kell rögzíteni, hogy az elváltozást ne okozzon.
A nyomok jelentősége: következtetésre ad alapot, az elkövetés módjára, az elkövető személyére, az elkövetés időtartamára.

Kriminalisztika (1999.X. 30.)
Dr. Busch Béla

A bizonyítási eszközök felkutatása. A tárgyi bizonyítási eszközök a bűncselekmények által a külvilágban hagyott nyomok.
mechanikai, vegyi, fotóoptikai nyomok
A személyi bizonyítási eszközök az események rekonstrukciója, emlékezet(tanú stb.)
A rögzítés is mindig viszonylagos(függ):
1.	a környezeti viszonyoktól
2.	elkövető álcázó tevékenységétől
3.	időtartamtól
4.	technikai – tudományos módszerektől
5.	résztvevő személyek képzettsége

Azonosító tárgy							Azonosítandó tárgy              
érték-									Az azonosító tárgyból
hordo-									megismerhető empirikus,
zó									logikai úton

Minta: nagy mennyiségű bűnjeltárgy közül egyet kiválasztanak---REPREZENTATÍV MINTA
AZONOSÍTÁSI MINTA: próbalövés, próbaivás
A keletkezés alapján lehet: SPONTÁN MINTA, KÍSÉRLETI MINTA
Az azonosítás folyamata:
1.	az azonosítási tárgy felkutatása, rögzítése, vizsgálata
2.	összehasonlítás az azonosító és az azonosítandó tárgy között
3.	értékelés

Emberi testrészek nyomai
1.	ujjlenyomat, tenyérnyomok (kesztyűs ujjak nyomai)
A bőr fodorszálainak egyedi, speciális rajzolata, nincs még egy hasonló, az izzadság nyomot hagy... Nem ismétlődik, nem változik az idők folyamán, osztályozásra alkalmas, könnyen rögzíthető.
Személyi azonosításra alkalmas. Alkalmazása szinte minden bűncselekménynél elfordul. Felkutatása helyszíni cselekmények során történik.
Előhívás: porozás stb., egyfajta felületi rögzítés, fóliázás, fényképezés, optikai módszerekkel, illetve vegyi, kémiai módszerekkel.
Jegyzőkönyvben rögzíteni kell. Bűnjelként is el kell helyezni.
2.	lábnyomok
kor, súly, testi tulajdonságok stb. utalhat
rögzítés az előzőek szerint, jegyzőkönyv, bűnjelként is el kell helyezni.
3.	egyéb testrészek
a.	homloknyom
b.	fülnyom
c.	ajaknyom
d.	körömnyomok
e.	fognyomok
4.	eszközök nyomai
a.	ütőeszközök (kalapács, balta)
b.	vágóeszközök (bárd, metszőolló)
c.	szúróeszközök (kés, olló, kötőtű)
d.	feszítőeszközök (emelő, pajszer)
e.	fúróeszközök – forgácsoló eszközök
f.	 egyéb különleges eszközök (pl. zárak felnyitásához)
4.1.	roncsolás mentes – roncsolásos nyomot hagyó eszközök
(tolvajkulcs)
rögzítés, bűnjelként tárolás, anyagmaradványok gyűjtése a rögzítésnél
4.2	közlekedési eszközök nyomainak rögzítése
keréknyom, mintázat, kopottság
féknyom
A rögzítés lehet felületi, illetve térfogati, hasonlóan az ujjlenyomathoz.

Anyagmaradványok rögzítése
Anyagmaradvány minden olyan anyag, tárgy, amely a vizsgált cselekménnyel összefüggésbe hozható, arra következtetni lehet, illetve utal az elkövetőre, a cselekményre.
CSOPORTOSÍTÁSA
1.	eredet szerint:
a.	természetes anyag (élő szervezet, álla, ember...vér, haj, stb.)
b.	mesterséges anyag: szerves (olaj, zsír), szervetlen ( fém, üveg), vegyes (festék)
2.	megjelenési forma szerint: halmazállapotot jelenti (szilárd, folyékony, légnemű, plazma)
3.	méret alapján:
a.	mikro (szabad szemmel nem érzékelhető)
b.	makro (szabad szemmel látható)  
4.	a nyomhordozóval való kapcsolat alapján 
a.	fizikai kapcs., azaz milyen módon rakodott le, ékelődött be...
b.	kémiai: kémiai reakcióba léptek egymással
SZELOLÓGUS: aki a vérnyomokkal kapcsolatban végez szakértői tevékenységet.
5.  kábítószerek
a.	természetes alapú kábítószerek (ópium, hasis, marihuána)
b.	szintetikus alapú kábítószerek (gyakran gyógyszerként is használatosak, Codein, LSD)
5.1 igazi kábítószerek – pszichotróp anyagok (nylonzacskó + Technocol Rapid)
Az anyagmaradványokat fel kell kutatni és rögzíteni kell.

Írásvizsgálat, ballisztika
Jelentős szerep a nyomrögzítésben.
Írás kialakulása → kb. 20 ezer évvel ezelőtt, köveken, barlangrajzok: embrióírás
képírás: cselekvések, fogalmak, történ  ések megjelenítésére képes
fogalomírás-szóírás: Kína → ideogrammák
fonetikus írásrendszer: hangok megjelenítése betűként (európai, latin írás)

kézírás 			- 			mechanikai (technikai írás)
a.	íróeszközzel					írógép, számítógép, nyomdai úton
b.	más eszközzel					bélyegző

eredeti írás			-			másolat 
természetes írás, változtatott írás
valódi írás – hamisított írás (más készíti, de úgy tünteti fel, mintha azokat az eredeti készítő készítette  volna)
látható írás – láthatatlan írás (kémiai eszközökkel)

Vizsgálatánál fel kell tárni:
1.	írás tárgyi elemeit
2.	alkalmazott eszközöket
3.	megírás körülményeit, idejét
4.	egyéb külső körülményeket
5.	írás álcázás, stb.
Gyakoriak a hamisításoknál, illetve egyéb bűncselekményeknél (pl. a búcsúlevél azadott illetőtől származik-e). A kézírás vizsgálata: szabadkézzel (utánzás vkinek az írását, torzítás) saját írás torzítása
A névaláírás hamisítása is gyakori (átvilágítással, átnyomással hamisítás)
A vizsgálathoz általában nélkülözhetetlen valamilyen összehasonlító anyag: próbaírás vagy valamilyen eredeti irat
Számítógépes iratok vizsgálata
Állítólag a nyomtatók is egyedileg azonosíthatók az irat alapján.

próbaírás (szövegdiktálással, szövegmásolással)
Törekedni kell arra, hogy megfelelő, nyugodt körülményeket biztosítsanak. Általában azt a szöveget kell ilyenkor leírni, amelyet az eredeti irat tartalmaz.
A diktálás gyakoribb, ennek módja: ritmusváltásokkal, lassú kezdés, majd a normális beszédtempóhoz igazodva.
Az aláírások vizsgálatához min. 10-20-szor kell leírni.
A vizsgálatról jegyzőkönyv készül.

Gépírás vizsgálata: írógép típusa (sortávolság, méret alapján)
gépelő személyére vonatkozó adatok kideríthetők, gépírói szokások
a papírlap kivételével történt-e az írás készítése, javítások felfedezhetők
Összehasonlító anyag használata.

Okmányvizsgálat: (védett okmányok a hozzájuk fűződő jogok miatt)
igazolványok vizsgálata (papír, nyomdatechnika vizsgálata)
hatóság állítja ki, vízjel

Ballisztika
A lőfegyver, lőszer tartásával, alkalmazásával, használatával kapcsolatos kriminalisztikai problémák megoldása.
LŐFEGYVER

LŐSZER: lövedék, lőpor, gyúelegy
lövedék hüvely felkutatása, lövés leadás. becsapódási hely felkutatása, a lövedék által okozott sérülések megkeresése, a fegyvert használó ruháján, testén, kezén levő nyomok rögzítése

ballisztika: a lövedék mozgásával foglalkozik, gyakori a bizonyítási kísérlet a szakértői vélemény kialakításához

Lövési elváltozások (amit a lövedék okoz)
átmenő lövedék: a bemeneti nyílás szabályos kör vagy ovális alakú, illetve az anyagszálak befelé hajlanak, a kimeneti nyílás szabálytalan és a széleinél az anyagszálak kifelé hajlanak
érintőlövés
vaknyílás: csak bemeneti nyílás van

A lőtávolság, a lőirány meghatározása fontos része a vizsgálatnak. Nagymértékben függ a fegyvertől, annak kaliberétől.
1. közeli: testre szorítva, 1-5 cm távolságból
2. kis távolság: 5 cm – 1-1,5 m távolságból
3. közepes 
4. távoli
Fegyverszakértő végzi a vizsgálatot, rögzítés a korábbi szabályok alapján.

A személyi azonosítás, a nyilvántartás
Személyleírás az elkövető felkutatásában segítő módszerek közül az egyik legősibb (körözőlevelek a rabszolgák szökése esetén az Ókorban)
A testjegyek leírása:
1.	külső testjegyek: magaság, testalkat, testsúly, szem, hajszín, forma stb.
2.	belső személyleírás: beszéd: dadogás, raccsol, hadarás stb., egyéb szokások (beszéd közben dörzsöli a tenyereit)
Ruházat leírása.
A személyleírás kötelező:
a.	eltűnt személy felkutatása
b.	ismeretlen holttest
c.	ismeretlen helyen levő elkövetővel szembeni körözés
A személyleírás tartalmazza a bűnöző változó viselkedésére való utalást, illetve, ha készül fotó, rajz, fantomkép.
Személyazonosítás még a hangazonosítás (háttérzajok stb. elemzése), szagok alapján történő azonosítás (kutya).

Krimináltechnikai csapdák
Bírói engedélyhez nem kötött titkos információszerzési eszközök felhasználása az elkövetők felderítése, azonosítása céljából.
Fajai:
1.	nyomcsapdák (ujj, lábnyomok rögzítése pl. liszt a padlón)
2.	technikai csapdák (videokamerák elhelyezése)
3.	tárgycsapdák (olyan tárgyak elhelyezése, amelyek a bűnözőket vonzzák pl. köteg pénz a pulton)
4.	vegyszeres csapdák (pénz megjelölése, bűncselekmény sorozatok esetén, ahol az elkövető jól behatárolható)

Bűnügyi nyilvántartás
A bűnelkövetők nyilvántartása				A bűncselekmények nyilvántartása
-	jogerősen elítéltek adott időszakban			igazságügyi statisztika, adott idő-
-	szabadságvesztésre ítéltek				szakra a bűncselekmények nyilv.
-	végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek		- bűncselekmény kategóriák alap.
-	feltételesen szabadságra bocsátottak aránya		- felderített – felderítetlen bcs.
-	előzetes letartóztatásban levők				- Btk fejezetei alapján, krimino-
lógiai nyilvántartás
-	körözött személyek (nemzetközi, INTERPOL)
-	kegyelemben részesülők
A körözési nyilvántartás lehetséges ELTŰNÉS, illetve BŰNCSELEKMÉNY  (elfogatóparancsot ad ki a nyomozóhatóság) miatt.
A holtan talált személyekről is készül nyilvántartás (éves statisztika).

A Be. bizonyítási eszközei
szakértő: speciális szakkérdések esetén (szakértői névjegyzék alapján)
szaktanácsadó: adott kérdés, részletkérdés, nem kell névjegyzék
helyszíni szemle: szemlebizottság, a helyszínen talált tárgyakból a bűncselekmény elkövetésére lehet következtetni, rögzíteni kell
bizonyítási kísérlet
Szakértői intézetek: ORFK Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézete (fegyverszakértők, szelológus, vegyészek)
BM Bűnügyi Nyilvántartási Osztály
Okmány és Írásszakértői Iroda NBH
Orvosszakértői irodák: Igazságügyi Orvosszakértői Iroda (IOI)
			  SOTE Orvosszakértői Intézete

A helyszíni szemle lehetséges:   
a.	valódi helyszínen
b.	változtatott helyszínen
c.	koholt helyszínen
A helyszíni szemle szakaszai:
1.	általános rögzítő szakasz (statikus szakasz), nyomrögzítés
2.	dinamikus szakasz, következtetések levonása, nyomkeresés
A helyszíni szemléről készült jegyzőkönyv tartalma:
1.	helyszín			BEVEZETŐ RÉSZ (I.)
2.	időpont (időintervallum)		
3.	résztvevők
4.	helyszíni szemle oka	LEÍRÓ RÉSZ (II.)
5.	vizsgálati módszerek, eljárások
6.	helyszíni tapasztalatok tényszerű rögzítése
7.	helyszínrajz készítése
8.	a helyszín egyéb vizuális rögzítése
9.	rövid értékelés
10.	ZÁRADÉK (III.): befejezés időpontja, mellékletekre utalás, eljárás további menetét jelzi, illetve a rögzített nyomok sorsát
MELLÉKLETEK:
a.	bűnjeljegyzék a lefoglalt tárgyakról
b.	rajz, videó, fénykép melléklet
c.	esetleges szaktanácsadói jelentés, nyilatkozat
d.	nyomozókutya vezetőjének jelentése
e.	esetleges egyéb rendőri jelentések

BIZONYÍTÁSI KÍSÉRLET
Ellenőrizni, hogy valamilyen jelenség, esemény meghatározott helyen, időben, módon megtörténhetett-e? Mesterségesen létrehozott körülmények között. Az esemény fázisokra való lebontása (előnye: ismételhető)

FELISMERÉSRE BEMUTATÁS
A terhelnek, a tanúnak mutatnak be...vkit/vmit, aki erről nyilatkozik, hogy felismeri-e. Garanciális problémák.
Két részből áll:
1.	felismerés
2.	nyilatkozat, hogy felismeri-e vagy sem

KIHALLGATÁS
A leggyakoribb kriminalisztikai cselekmény, az eljárás bármely szakaszában
alanya: terhelt, tanú, bárki, bármely időben (helyszínelés, felismerésre bemutatás alkalmával)

Eljárási szakaszok alapján a kihallgatás lehetséges: 
1.	nyomozás
2.	pótnyomozás
3.	bírói kihallgatás
4.	rendkívüli perorvoslatok esetében
A személyek alapján:
1.	terhelt
2.	tanú
3.	sértett
4.	szakértő
Lehetséges a folytatólagos kihallgatás, illetve első kihallgatás.
Nemek szerinti kihallgatás, életkor figyelembevételével.
A kihallgatást megelőzi: FELKÉSZÜLÉS (iratok tanulmányozása)
időpont (munkaidő-éjjel), helyszín meghatározása (szálloda-börtön)
A kihallgatás KEZDETE
a kontaktusfelvétel meghatározó (merev hozzáállás), személyes adatok felvétele
a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetés
a szövegét a kihallgatott összefüggően előadhatja, később részkérdésekben kérdésfeltétel

A kihallgatást rögzíteni kell jegyzőkönyvbe (szó szerint, kérésre)
Lehetséges a rögzítés MAGNÓVAL, illetve az egész kihallgatás rögzítése videóval.

A vallomás kialakulását befolyásolhatja
-	történeti észlelés
-	emlékezés minőségére ható sokféle tényező
-	kihallgató személy általános gondolkodási sémái (érzelmi viszonyulása)
-	(értékelés rögzítése)

A kihallgatást befolyásoló tényezők
szituáció (konfliktusmentes, konfliktusos)
A kihallgatott személy zárkózott, esetleg fél, ennek feloldására törekedés, szimpatikus benyomás keltése, megnyugtatás, közvetlenebb beszélgetés
A kihallgatott személy ellenszenve a hatóság irányába (esetleges rovott múltját felemlegetni nem tanácsos)
A kihallgatott az elkövetővel szimpatizál (ennek eloszlatására kell törekedni, Whiskys)

SZEMBESÍTÉS 
Élet, egészség, testi épség elleni bűncselekmények esetén működhet, okirati bizonyításnál nehézkes.

A nyomozó valamilyen koncepciót állít fel, nyomozási verziókat. Természetesen ezt ráerőltetni az eljárásra nem szabad. “Azért nyomozni, hogy a nyomozás elején felvázolt teória beigazolódjon.”

Nemzetközi együttműködés
INTERPOL szervezett bűnözés ellen, 1923-tól
EUROPOL adatrögzítés, nyilvántartások vezetése, igazgatási rendészeti jellegű feladatok.(Hága)