B/1 Az értékpapír fogalma, funkciói, az értékpapírok fajai, osztályozása

Fogalma:
Az értékpapír szigorú alakszerűséghez kötött különleges okirat, amely a benne tanúsított alanyi jogot úgy testesíti meg, hogy azt papír nélkül sem átruházni, sem érvényesíteni, sem bizonyítani nem lehet. Külsőleg eltér akár a magán akár a közokirattól, mert az értékpapírnak ezt a jellegét magából az okiratból fel lehet ismerni.
Értékpapírnak csak az az okirat minősül, amely megfelel a jogszabályban előirt feltételeknek. 

A klasszikus értékpapír mellett megjelent a dematerializált értékpapír, mint az értékpapírjog új intézménye. Ebben az esetben  a tartalmi kellékeket nem egy okirat foglalja magában, hanem számítógépes adat .A dematerializált értékpapír elektronikus úton létrehozott, rögzített, továbbított és nyilvántartott , az értékpapírt tartalmi kellékeit  azonosítható módon tartalmazó adatösszesség.
Mindig névre szóló. A tulajdonos nevét és azonosítási adatait az értékpapírszámla tartalmazza. Az értékpapír lényege  és tartalma nem változott csak a forgalomba  való megjelenési formája, vagyis a az a dolog, ami a tartalmi kellékeket hordozza. Az értékpapír kibocsátója dönti el, hogy milyen megjelenési formát választ.

A hatályos jog különbséget tesz az elsődleges és másodlagos értékpapír között.
Az elsődleges értékpapír csak a másodlagos értékpapír léte estén értelmezhető. Másodlagos értékpapír kibocsátására meghatározott befektetési szolgáltatók és az elszámolóház jogosult.
A másodlagos ÉP az elsődleges ÉP-ra vonatkozó rendelkezési jogot és az elsődleges ÉP-ba foglalt alanyi jogok jogosultságát testesíti meg.
A másodlagos ÉP csak névre szóló lehet., tartalmaznia kell az elsődleges ÉP valamennyi kellékét, a másodlagos ÉP kibocsátójának nevét, aláírását, a kiállítás helyét és idejét, a kibocsátott ÉP-ok számát és a teljes sorozat össznévértékét.
A másodlagos ÉP is átruházható, kibocsátása sorozatban történik. A másodlagos értékpapír léte kizárja az elsődleges ÉP használatát, mintegy hibernálja az elsődleges értékpapírt.

Az értékpapír forgalomképességét fokozó jogi eszközök.
 
Kifogáskorlátozás:

Az Ép jóhiszemű megszerzőivel szemben csak az ÉP tartalmából kitűnő kifogásokat lehet érvényesíteni. Ebből következően az ÉP  alapjául szolgáló ügylet alanyaival kapcsolatos kifogásokat nem lehet érvényesíteni a jóhiszemű megszerzővel szemben.

Alaki legitimáció:

A polgári jog általános szabályai szerint  a származékos jogszerzés estében senki nem szerezhet több jogot annál, mint amennyi a jogelődjének volt, tehát  minden származékos jogszerzőnek a jogátruházónak anyagi legitimációjára van szükség. Ez azt jelenti, hogy vita esetén a másik féllel szemben igazolni kell saját jogosultságának a fennállását és terjedelmét, jogszerzésének érvényességét, továbbá jogelődjének érvényes jogszerzését. Ez rendkívül bonyolult. Ez ellen úgy lehet védekezni, hogy az alanyi jog megszerzését felmentjük a materiális legitimáció kényszere alól. Az ÉP-ba foglalt alanyi jog esetén ez történik. Az ÉP jóhiszemű megszerzőjétől a jogszabály nem anyagi, csak alaki legitimációt követel meg: az ÉP jogosultjának azt kell tekinteni, aki a papír tartalma szerint jogosultnak minősül.
Értékpapírok fajtái:

1, Az értékpapírba foglalt alanyi jog természete szerint:

A: Testületi papírok:
A testületi papírok tagsági jogokat megtestesítő értékpapírok, melyben a kibocsátó meghatározott pénzösszeg, illetve pénzben meghatározott nem pénzbeli vagyoni érték tulajdonába vételét elismerve arra kötelezi magát, hogy az értékpapír birtokosának meghatározott szavazati, vagyoni és egyéb jogokat biztosít. A részesedési jogot (tagságot) megtestesítő értékpapírok tehát azt igazolják, hogy tulajdonosuk valamely vállalkozás alaptőkéjéhez járult hozzá és jogosult a nyereség arányos részére, az osztalékra. Fontos vonásuk, hogy a tulajdonosuk nem vonhatja ki a vagyonát a vállalkozásból.
Az ilyen értékpapírok alaptípusa a részvény, de ide sorolható a részjegy és a vagyonjegy.

B. Dologi jogi papírok:
A dologi jogi papírok tulajdonjogot vagy zálogjogot testesítenek meg és ezáltal rendelkezési jogot biztosítanak anélkül, hogy az áru átadására lenne szükség. A legfontosabb a közraktári jegy, amely 2 részből, árujegyből és zálogjegyből áll.
Akinek mindkettő a birtokában van, a közraktárban elhelyezett áru felett tulajdonosi joga van. Ide tartozik més a tengeri hajófuvarozási vállalatok által kiállított tengeri hajós elismervény. (Bill of lading) és a szárazföldi és légi fuvarozásban használt rakjegyek és a kiszolgáltatási jegy. (Delivery order)

C: Kötelmi jogi papírok (pénzpapírok)
Ezek kötelmi jogi követelést, leggyakrabban pénzkövetelést, azaz hitelviszonyt testesítenek meg, melyben a kibocsátó (az adós) meghatározott összegnek a rendelkezésre bocsátását elismerve arra kötelezi magát, hogy a pénz összegét ill. kamatozó értékpapír esetén annak kamatát és az általa vállalt egyéb szolgáltatásokat az értékpapír birtokosának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti.
Tipikus formái a váltó, csekk, kötvény, kincstárjegy, letéti jegy és jelzáloglevél.

D: Egyéb (sui generis) értékpapírok:
Olyan fajták, amik az előző kategóriákba nem helyezhetők el, mint a befektetési jegy vagy a kárpótlási jegy.
A befektetési jegy talán a pénzpapírokhoz áll a legközelebb, de hozadéka nem kamat, hanem osztalék. Annyiban viszont a testületi papírokhoz hasonlít, hogy visszafizetést nem testesít meg.
A kárpótlási jegy esetében a múltban történt és a jogalany életében, testi épségében, szabadságában, tulajdonában bekövetkezett károsodás az az alanyi jog , amelyet az értékpapír megtestesít.

2. Az értékpapírok átruházásának módja szerint:

A. Birtokbaadással átruházható értékpapír:
Az egyszerű átadással átruházható értékpapírokat bemutatóra szóló értékpapíroknak nevezzük. Átruházása ingó dolog módjára, egyszerű átadással történik. Akire ilyen módon bemutatóra szóló értékpapírt ruháznak át, tulajdonosává válik akkor is ha az átruházó nem volt tulajdonos. Írásbeli alakhoz van kötve és szükséges az is, hogy a minősége magából az okiratból kitűnjön. Ennek a követelménynek akkor felel meg, ha bemutatási záradékot tartalmaz.

B: Forgatmánnyal átruházható értékpapír:
Meghatározott értékpapírok átruházása forgatmánnyal (hátirat) történik. Forgatmánnyal a névre szóló értékpapírok átruházása történik. A forgatmány a forgatható értékpapír hátlapjára vezetett átruházó nyilatkozat. Itt is írásbeli alak kell és az is kell, hogy az értékpapír szövege kifejezetten feljogosítsa a jogosultat az értékpapír átruházására. Ez rendeleti záradék útján történik meg, amely egy olyan kijelentés, hogy az értékpapír alapján név szerint megjelölt jogosultnak vagy annak kell teljesíteni akit az átruházó nyilatkozat illetve azok összefüggő láncolata jogosultként igazol. A rendeleti záradék tehát pozitív rendeleti záradék, mert megengedi az eredeti jogosultnak, hogy az értékpapírt átruházza. Vannak olyan értékpapírok is amelyeknél nincs szükség rendeleti záradékra, ugyanis forgathatók. Ezek ipso iure forgathatók: ilyen a váltó, névre szóló csekk, névre szóló részvény, közraktári jegy. (az ezeken kívüli értékpapírok csak akkor forgathatók, ha szövegükben a pozitív záradék szerepel)
Negatív rendeleti záradék olyan kijelentés, hogy az eredeti jogosultnak nincs joga az alanyi jogot átruházni. Negatív rendeleti záradék bármely forgatható értékpapír esetén lehetséges, az ipso iure forgatható értékpapírok körében további megkülönböztetést lehet tenni, ugyanis az átruházható nyilatkozat (forgatmány) lehet:

-teljes forgatmány, amely az átruházó (régi jogosult) aláírásán felül az új jogosultat is megjelöli,
-üres forgatmány, amely csak a régi jogosult aláírását tartalmazza.

C: Engedménnyel átruházható értékpapír:
Abban az esetben ha a névre szóló értékpapírban nem szerepel pozitív rendeleti záradék, illetve ha az ipso iure forgatható értékpapíron negatív rendeleti záradék szerepel, akkor az átruházás a polgári jogi engedmény szabályai szerint történik. Ezeket rektapapíroknak nevezzük.

E: Igazoló papír:
A kötelezett az okirat bármely bemutatójának jogosan teljesíthet anélkül, hogy a bemutatónak a jogosultságát köteles lenne vizsgálni. Ebben áll az okirat igazoló jellege. Ilyen a takarékbetétkönyv, mert abban szereplő összeget az OTP bármely bemutatónak kifizeti.

3.Lejárat szerint:

A: Rövid lejáratú: (1 évnél nem hosszabb) Ilyen a váltó és a kincstárjegy

B: Középlejáratú: 1-5 éves lejáratú értékpapír. Ilyen a letéti jegy és a kötvény.

C: Hosszú lejáratú: Visszaváltásuk 5 évnél hosszabb idő után történik. Ilyen a befektetési jegy, záloglevelek.

D: Lejárat nélküli papírok: Részvény

4: Forgalmazásuk köre szerint:

A: Megkülönböztethetünk közforgalomra szánt, valamint csak meghatározott  körben jegyezhető értékpapírokat. Ennek megfelelően beszélhetünk nyilvános forgalomba hozatalról vagy zártkörű forgalomba hozatalról. A nyilvános forgalomba hozatal az értékpapír nyilvános ajánlattétetél útján történő kibocsátása, illetve korábban zártkörűen forgalomba hozott értékpapír eladásra történő felajánlása nyilvános ajánlattétel útján.
A zártkörű forgalomba hozatal pedig az értékpapír legfeljebb 35 befektető részére történő kibocsátása, személyre szóló elhelyezése és kizárólag a kibocsátó meglévő tulajdonosai által történő ellenjegyzése.

B: Szintén e szempont szerint lehet nemzetközi forgalomra szánt, belföldi forgalomra szánt avagy mindkettőben megjelenhető értékpapírok között különbséget tenni.

C: Tőzsdén jegyzett- nem jegyzett értékpapírok.

5. Kibocsátók köre szerint:

Állam által (állampapírok) - más jogi személyek által kibocsátott értékpapírok. Az értékpapírtörvény szerint állampapír: “a magyar vagy külföldi állam vagy a Magyar Nemzeti Bank által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír”.

A: Az állampapír mindig államadósságot testesít meg, ezzel finanszírozzák a költségvetéi deficitet. Állampapír kibocsátója a Kincstár vagy a MNB, amelyek ismertetőt és nyilvános ajánlattételt kötelesek tenni, amiután ezek tervezetét benyújtották a PSzÁF-hez. Ezt követően pedig forgalmazót kell megbízni a kibocsátás lebonyolításával.
Az állampapírok körén kívül minden más értékpapír kibocsátása engedélyköteles.
Állampapírok: államkötvény, kincstárjegy, kárpótlási jegy.

B: A jogi személyek által kibocsátott értékpapírok csoportjába tarozik:
-	a hitelintézet által kibocsátott letéti jegy,
-	a hitelintézet, gazdálkodó szervek és a külföldi részvétellel mükődő gazdasági társulások által kibocsátott kötvény,
-	a jelzálog-hitelintézet által kibocsátott jelzáloglevél,
-	befektetési jegy,
-	szövetkezet által kiállított részjegy és üzletrész,
-	részvény,
-	vagyonjegy.

C: Természetes személyek nem rendelkezhetnek értékpapír-kibocsátási joggal. A váltó és a csekk esetében azonban szerepelhetnek mint kibocsátók.

6: Külső megjelenési forma szerint:

A: Lehet okirati vagy dematerializált értékpapír. Az okirati esetén papírként jelenik meg a piacon, tehát nyomdai útón előállított, fikailag megfogható értékpapírt jelent.

B: A dematerializált esetén számítógépes adatként jelenik meg és számlajóváírás formájában cserélnek gazdát. Ha a kibocsátó úgy dönt, hogy ezt a formát választja, akkor is ki kell állítania egy okiratot. (ami azonban nem értékpapír)
Ez tartalmazza:
-tartalmi kellékeit,
-a kibocsátás alapját képező döntést,
-a teljes sorozat névértékét,
-értékpapírok számát,
-kibocsátó aláírását.
Ezt az okiratot a kibocsátó elhelyezi a központi értéktárban, amely központi értékpapírszámlát nyit a kibocsátott mennyiségről. A dematerializált papírok átruházása csak értékpapírszámán történő terhelés és jóváírás útján lehetséges.

B/2: A váltó fogalma, fajtái, kellékei, a váltójogviszony

Váltótörténet:

Váltóról csak azóta lehet beszélni, mióta az utalványnál a kiállító felelőssé vált a fizetés teljesítéséért úgy, hogy ennek elmaradása esetén ellene visszkereset keletkezik a kár megtérítésére. A váltó a XII-XIII században Olaszországban fejlődőtt ki, az É-Itáliai Lombardiában. 
A valutakülönbségek, hiányos jogszolgáltatás a kereskedőket két új intézmény létrehozására ösztönözte: ezek a vásárok és a pénzváltók voltak. A vásárok hamarosan a kereskedelem középpontjaivá váltak, létrejöttek a pénzváltók. (campsores, tanchi) A pénzváltók eredeti foglalkozása a különböző pénznemek bizonyos díjért való átváltása és a z értéktelen pénz pénzverdei beszolgáltatása volt. Nem sokkal később kialakult harmadik funkciójuk is, az hogy más helyen pénzösszegek kifizetését vállalták. Az átutalási nyilatkozatot a váltó előlapjára vezették. A hátirat (endassement) a XVII. Században Franciaországban terjedt el, és kezdetben egy királyi rendeletben ismerték el.

A váltójog, mint a kerjog általában, a “szokás útján” fejlődőtt ki. A váltóforgalommal kapcsolatos ügyek megállapodáson alapultak, amelyekből később szabályok alakultak ki. Ezeket lejegyezték és mint helyhatósági szabályok (statútumok) kötelezővé váltak.
A legrégibb önálló rendszabály 1569-ben Bolognában keletkezett, amelyet V. Pius is megerősített.
A mai értelemben vett váltójogot a XIV. Lajos által 1673-ban kiadott francia kereskedelmi törvény alapozta meg. Az angol Bill of Exchange Act 1822-ben, a német váltótörvény 1847-ben keletkezett.
A váltójog egységesítésének az igénye nemzetközi vonatkozásban merült fel. Az első kezdeményezés 1910-1912-ben a hollan kormány által összehívott értekezleten történt. Létrehoztak egy törvénytervezetet, de a háború miatt a beiktatására csak Olaszországban került sor.
Az 1930-ban a Népszövetség által összehívott Váltó-és Csekk Konferencia Genfben a váltójog egységesítésére 3 egyezményt létesített:
-Egyezmény az idegen és saját váltóra vonatkozó egységes váltótörvény tárgyában
-Egyezmény az idegen és saját váltó illetéke tárgyában
- Egyezmény az idegen és saját váltóra vonatkozó törvények ütköztetésének rendezése tárgyában.

A váltó Magyarországon 1945 után 40 évig kizárólag külkereskedelmi forgalomban volt használatos. Ennek oka az volt, hogy az 1940-es évek végén bevezetett hitelmonopólium a gazdálkodó szervezetek részére hitelt kizárólag a bank nyújthatott.
A váltó belföldi forgalomban történő alkalmazásában fontos az 1984.évi 25 sz. tvr, valamint a 36/1984 MT rendelet, amely 1985-től feloldotta a hitelmonopóliumot.
A váltójog részletes szabályait az 1/1965 IM rendelet tartalmazza, amelyet az igazságügyminiszter az 1965.évi 1 számú tvr alapján adott ki.

A váltó fogalma, fajtái:

A váltó pénzkövetelést megtestesítő értékpapír, jellegzetes pénzpapír, lényegében pénz fizetésére irányuló ígéret.

Fajtái:
-idegen váltó: a váltó kibocsátója azt igéri, hogy a váltó alapján egy harmadik személy, vagyis a címzett fog fizetni.
-saját váltó: a kibocsátó saját fizetését igéri.

Idegen váltó:

Tulajdonképpen kereskedelmi levél, amit a kibocsátó ír a címzettnek és amelyben arra hívja fel, hogy a váltó alapján meghatározott személynek, vagyis a rendelvényesnek meghatározott pénzösszeget fizessen meg.
Alanyai:
-kibocsátó (aki a váltó kibocsátásával mást utasít fizetésre)
-címzett (régebben intézvényezettnek hívták, az a személy akit fizetésre utasítanak)
-rendelvényes ( a  váltó első jogosultja, akinek a részére kell teljesíteni, ő az első forgató)
Az idegen váltó szigorú alakszerűségekhez kötött értékpapír. A rendelvényes esetleges jogutódjait váltóbirtokosnak nevezzük.

Saját váltó:

Olyan írásbeli kötelezvény, mellyel a saját váltó kibocsátója arra kötelezi magát, hogy az esedékesség időpontjában meghatározott pénzösszeget fog teljesíteni a rendelvényesnek, vagy annak akit a váltóra vezetett átruházó nyilatkozatok összefüggő láncolata váltóbirtokosként igazol.
Törvényes kellékei azonosak az idegen váltóval azzal a kivétellel, hogy a címzett neve nem szerepelhet a saját váltón, mivel a fizetést maga a kibocsátó igéri.

A váltó kellékei:

A váltó elnevezés az okirat szövegében, éspedig az okirat kiállításának nyelvén:

A váltónak tartalmaznia kell a váltó elnevezést az okiratban, nem elég a váltó szónak az űrlap tetején való feltüntetése.

Meghatározott pénzösszeg fizetésére szóló feltétlen meghagyás:

A váltó esetében mindig egy meghatározott összeg fizetésére kell szólni a feltétlen fizetési utasításnak.
A meghatározottsággal ellentétes a  részletfizetés és a kamatkikötés. A váltójog nem engedi meg a határozott napon lejáró vagy a kelet után bizonyos időre esedékes váltóban a kamat kikötését. ( mert a felek kiszámíthatják a kamatot és belefoglalhatják a váltó összegébe) De ha a váltó a látra vagy a lát után bizonyos időre szól, a kamat előre nem számítható ki, ezért megengedett a kamatkikötés. Ilyenkor azonban legalább a kamatlábat előre kell meghatározni. Ezeknek az előírásoknak a megszegése azonban nem teszi a váltót kellékhiányossá, csak a kamatkikötés nem írottnak tekintendő.
Ha a fizetendő összeg betűkkel és számokkal is fel van tüntetve, eltérés esetén a betűk irányadóak. Ha többször is szerepel az összeg, eltérés esetén a legkisebb összeg érvényes. A fizetési meghagyás nem köthető feltételekhez.

Fizetésre kötelezett neve (címzett) :

A címzett nevének a megjelölése törvényes kellék. Az idegen váltóban a kibocsátó azt igéri, hogy a váltóbirtokosnak harmadik személy fog fizetni. Ez a 3. személy a címzett.

Az esedékesség megjelölése:

A váltó esedékessége 4 módon határozható meg:
- megtekintésre (látra)
-megtekintés után bizonyos időre
-kelet után bizonyos időre
-határozott napra.

Fizetési hely megjelölése:

A váltóban meg kell jelölni azt a helyet, ahol a pénzösszeget ki kell fizetni. Ez alapesetben a címzett lakóhelye (székhelye stb.), külön megjelölés hiányában tehát a címzett neve mellett feltüntetett hely a fizetési hely. Ha a címzett lakóhelyétől eltérő fizetési hely van megjelölve, akkor  a címzett ott köteles fizetni. Ezt váltótelepítésnek, az így kiállított váltót pedig telepített váltónak nevezzük.

Annak a neve, akinek vagy akinek rendelkezésére kell a fizetést teljesíteni:

A váltóban meg kell jelölni annak a személynek a nevét akinek a részére vagy akinek rendelkezésére kell a fizetést teljesíteni. Ez a személy a rendelvényes. Ő a váltó első jogosultja, tőle indul ki a váltóátruházások láncolata. Minden váltó forgatmány útján átruházható, nem kell ezért külön szerepelni pozitív rendeleti záradéknak. A váltó ugyanis törvénynél fogva forgatható értékpapír. Ha viszon a kibocsátó negatív rendeleti záradékot vett fel, az megfosztja a váltót váltói minőségétől és ún. rektapapírra fokozza le ami azzal jár, hogy csak engedmény hatályával ruházható át.
Az idegen váltó szólhat a kibocsátó rendeletére is. (saját rendeletre szóló idegen váltó)

A váltó kiállítási napjának és helyének megjelölése

A kibocsátó aláírása:

Ez a legfontosabb kellék. Ha a váltóban az egyéb kellékek hiányoznak a hiányt bármelyik váltóbirtokos utólag pótolhatja. Ilyenkor a váltóbirtokos általában megállapodik a kibocsátóval vagy a címzettek, hogy milyen értelemben pótolja ki. Ha nem a megállapodásnak megfelelően pótolja, a megállapodás megszegésére csak akkor lehet hivatkozni, ha a váltót rosszhiszeműen szerezte meg, vagy ha a megszerzéssel kapcsolatban súlyos gondatlanságot követett el.

A kellékhiány jogkövetkezményei:

Az az okirat, amelyből a felsorolt kellékek valamelyike hiányzik nem váltó, hanem közönséges utalvány. Kivételek:

-az olyan váltót, amin nincs esedékesség, megtekintésre szóló váltónak kell tekinteni.
-külön megjelölés hiányában a címzett neve mellett feltüntetett helyet kell a fizetés helyének és a címzett lakóhelyének tekinteni.
-ha a kiállítás helye nincs megjelölve, úgy kell tekinteni mintha a kibocsátó neve mellett megjelölt helyen állították volna ki.

A váltókellékeknek nem a kibocsátáskor kell meglenniük, hanem csak a váltó érvényesítésekor, a fizetés végetti bemutatáskor. A kibocsátáskor csag egy kelléknek kell szerepelnie: a kibocsátó aláírásának.
A váltón a kötelező kellékeken kívül egyéb nyilatkozatok is szerepelhetnek: ilyen az értékzáradék, amely azt fejezi ki, hogy a váltót valamely áruszolgáltatás ellenértékeként állították ki. Az avizo-záradék pedig azt jelenti, hogy a kibocsátó az összeg elszámolásának módjáról külön levelet küld a rendelvényesnek, címzettnek vagy más váltóbirtokosnak.

A váltójogviszony:

A váltójogviszony mindig valamilyen alapjogviszony folytán keletkezik, amely valamelyik felet arra kötelezi, hogy az őt terhelő pénztartozásról váltót állítson ki. Általában az alapjogviszony kötelezettje kibocsátóként, az alapjogviszony jogosultja pedug rendelvényesként szerepel, míg a címzett olyan személy akivel szemben a kibocsátónak követelése van. Az alapjogviszony és a váltójogviszony elvileg független egymástól.
A váltójogviszony váltónyilatkozat alapján keletkezik, melynek tartalmára nézve általános rendelkezés nincs. Érvényességének feltétele a váltóképesség, ami a mi jogunkban egybeesik a cselekvőképességgel, tehát aki cselekvőképes az váltónyilatkozatot tehet.

A váltójogviszony alanyi köre:

-A váltójogviszony jogosultja a váltóbirtokos.
- Az első váltóbirtokos a rendelvényes. Ha a rendelvényes alanyi jogát átruházza, a forgatmányos az átruházó helyébe lép. Az átruházás csak teljes és feltétlen leher. A váltóátruházási nyilatkozatot a váltóra vagy az ahhoz csatolt lapra (toldatra) kell írni. A nyilatkozatot akár az előoldalra is lehet írni, de ált. a hátoldalra írják. A jogszabály azt sem kívánja meg, hogy a forgatmányost megnevezze, elég az átruházó aláírása. (=üres váltóátruházás)

Üres váltóátruházás esetén a váltóbirtokos:
-az üres váltóátruházást kikötheti akár a saját, akár más személy nevére,
-a váltót újból átruházhatja akár üres váltóátruházással, akár más személy nevére,
-a váltót harmadik személy nevére továbbíthatja anélkül, hogy az üres váltóátruházást kitöltené.
A váltójogviszony kötelezettje a címzett.
A váltójogviszony kötelezettje a címzett, feltéve, hogy a váltót az arra vezetett nyilatkozattal elfogadta.
A váltójogviszony alanyi körébe tartozik még a kibocsátó, a forgatók, azaz az átruházók.

B 3 A váltókövetelés érvényesítésnek módjai,, óvatolás, váltóper

Váltó érvényesítés módjai:
1.	A váltó fogatása, átruházása, amikor a váltóbirtokosa birtokába jutott váltót fizetőeszközként használja.
2.	A váltóbirtokos a váltót bankban leszámítolás végett bemutatja.
3.	A váltóbirtokos a váltót elfogadja, majd fizetés végett a címzettnek bemutatja.

A váltó forgatása, átruházása
A forgatmány joghatásai: a váltójogi hatályú átruházás esetén nem az a jog száll át, amivel az átruházó rendelkezik, hanem az, ami a váltóból kitűnik. A váltón alapuló keresettel megtámadott személy a váltóbirtokossal szemben nem hivatkozhat olyan kifogásra, amely kibocsátóval vagy valamelyik előző váltóbirtokossal szemben fennálló személyes viszonyon alapul, kivéve ha a váltóbirtokos a váltó megszerzésével tudatosan az adós hátrányára cselekedett Ez a forgatmány átruházó hatása.
A váltó birtokosát akkor kell jogosnak tekinteni, ha jogát a váltóátruházások összefüggő meg nem szakított, rendelvényesig visszanyúló láncolatával bizonyítja. Ez a forgatmány igazoló hatása.
A forgatmány kötelező hatása, azt jelenti, hogy a váltóátruházó ellenkező kikötés hiányában felelős a váltó elfogadásáért és kifizetéséért.

A forgatmány típusai
Tulajdoni forgatmány: az a váltóátruházás, amely váltóból eredő valamennyi jogot átruházza. Ez teljes hatályú váltóátruházás.
Meghatalmazói forgatmány: Ha a váltóra a ”beszedésre érvényes”, “behajtás végett” vagy “meghatalmazásul” kitételt írják fel, azt fejezi ki, hogy a forgatmányos nem a saját nevében, hanem elődje ( forgató) nevében jár el. Ez alapján fellépő személlyel szemben a váltóadós csak azokra a kifogásokra hivatkozhat, amelyek őt az átruházóval szemben illetik meg.
Zálogforgatmány: Az “értéke biztosítékául” vagy “értéke zálogául” kitétel esetén a váltóbirtokos a váltóból eredő minden jogot gyakorolhat, de a váltóátruházásnak csak olyan hatálya van, mint a meghatalmazói váltóátruházásnak. A forgatmányos nem adhat tulajdoni forgatmányt, csak meghatalmazói forgatmányt, a zálogforgatmány elzárja a váltóadóst az átruházóval szemben fennálló kifogásai érvényesítésétől.
Utóforgatmány: A fizetés hiánya miatt óvás felvétele után vagy az ennek felvételére megszabott idő lejárta utáni váltóátruházás.. Csak a közönséges engedmény hatályával bír.

Leszámítolás – viszontleszámítolás

A váltóbirtokos a váltón alapuló követelését azonnali beszedési megbízással érvényesítheti. A bank váltón alapuló megbízásnak akkor tesz eleget, ha
-	a fizetés helyeként a bank vagy valamely más pénzintézet szerepel
-	a saját váltót a kiállító, az idegen váltót az elfogadó a banknál bejelentett módon írta alá
-	a váltó sértetlen és jól olvasható
-	A banknak nincs tudomása arról, hogy a váltót közjegyzői eljárással megsemmisítették vagy a beváltást megtiltották
-	A szükséges fedezte a terhelendő bankszámláján rendelkezésre áll
Ha a felsorolt konjuktív feltételek valamelyike hiányzik, akkor a bank nem tezs eleget a megbízásnak, hanem visszaküldi a váltót.

A banknál számlával rendelkező váltóbirtokosok kérhetik a birtokukban lévő váltó leszámítolását, úgy hogy a váltót forgatmány útján a bankra ruházzák át.
A bank akkor vesz át váltót leszámítolásra, ha
-	a vált ó megfelel a jsz-ban előírt alaki és tartalmai követelményeknek
-	ha fennállnak azok az együttes feltételek, melye3k megléte esetén a bank beszedési megbízást teljesíthet
-	a váltó lejárata nem hosszabb 1 évnél
-	 a leszámítolást kérő forgatmányt a bankszámla feletti rendelkezésre bejelentett módon írta alá
-	
A bank úgy számítolja le a váltót, hogy leszámítolás napjától a váltó lejártáéig tartó időszakra kamatot számol ki, és ezt levonja a váltó névértékéből.
Képlete: kamat= tőke (100xnapok száma/360)%
Tőke= a váltó összege
Napok száma= a leszámítolás napja és a váltó lejárta közötti naptári napok száma
%= aktuális leszámítolási kamatláb

Példa: Egy vállalat kezében 15 000 000 Ft névértékű váltó van. A váltó esedékessége 1987.szeptember 30. A vállalat a váltót 1987.július 1-én beviszi a bankba leszámítolni.
Napok száma= 91 ( július 1-szeptember 30.)
Leszámítolási kamatláb= 11,5 %
Kamat= 15 000 000(100x91/360)x11,5= 436,042 Ft.
A bank tehát 15 000 000 – 436,042 Ft-ot fizet ki.

A napok száma nem más, mint a váltó esedékességéig hátralévő napok száma. Minél hosszabb ez az idő, annál nagyobb a kamat.
A kamatláb: a leszámítolási kamat, diszkont jellegű kamat, tehát olyan, amit levonnak a kölcsön összegéből és csak az így fennmaradó részt fizetik ki. Ezzel szemben a normál kölcsönöknél a kamatot nem vonják le a kölcsön összegéből, hanem később kell kifizetni.
Tehát amikor a bank leszámítolja a váltót, akkor ettől az időponttól ő minősül már váltóbirtokosnak.  A pénzintézetek az általuk leszámítolt váltókat viszontleszámítolás céljából a MNB-hoz nyújtják be.

A váltó bemutatása
1.	A váltó bemutatása elfogadás végett
A váltóbirtokos a váltót esedékességig a címzettnek lakóhelyén elfogadás végett bemutatja. A megtekintés után bizonyos időre szóló váltó keltétől számított 1 éven belül be kell mutatni elfogadás végett. A kibocsátó a váltóban kikötheti, hogy azt be kell mutatni, de azt is hogy nem. Az elfogadás a váltó előlapján történik, ilyenkor elég a puszta aláírás. Ha máshol írja alá, akkor szükséges az “elfogadom” nyilatkozat is.
2.	A váltó bemutatása fizetés véget
A váltóbirtokos a váltót fizetés végett az esedékességtől számított 1 éven belül bármikor bemutathatja, de ha a váltó
-	határozott napra
-	kelet után bizonyos időre
-	megtekintés után bizonyos időre szól
-	a váltóbirtokos nemcsak jogosult, de köteles a váltót a fizetési napon mutatni.
A címzett az esedékesség előtt csak saját kockázatára fizethet. Aki esedékességkor fizet, kötelezettsége alól menetsül.  A fizető köteles vizsgálni az átruházások sorrendjének szabályszerűségét.
A váltó összegének kifizetését váltókezessel lehet biztosítani. Ez kézfizető kezesség. Csak a váltóra írt azt a nyilatkozatot kell tekinteni, amelyből a kezesi minőségben való kötelezettség vállalás kitűnik. A váltó előlapjára írt puszta aláírást kezességnek kell tekinteni, de meg kell jelölni azt a személyt, akiért a kezességet vállalták, ha ezt nem jelöli meg, akkor a kibocsátóért vállalja kezességet. Ha a váltókezes a váltót kifizeti, a váltóból eredő jogokat megszerzi azzal szemben, akiért a kezességet vállalta.

Az óvás
A váltókövetelés érvényesítésnek sajátos intézménye az óvás. A váltó kifizetésnek vagy elfogadásának megtagadását közjegyző által felvett közokirattal kell igazolni, ez az óvás.
1.	Elfogadás hiánya miatti óvást az esedékesség előtt kell felvenni, ha
-	az elfogadást egészben vagy részben megtagadták
-	a címzett csődbe jut, vagy fizetéseit megszünteti, vagy a vagyonára vezetett végrehajtás sikertelen
-	az elfogadás végett be nem mutatható váltó kibocsátója csődbe jut
2.	A fizetés hiánya miatti óvást esedékességkor kell felvenni, ha a fizetés nem történt meg.

Az óvás bizonyítási eszköz, arra szolgál hogy a kibocsátónak és az átruházónak bizonyítani lehessen, hogy kellő időben mentek el a váltóadóshoz és az nem fizetett.
A belföldiek közötti forgalomban óvást magára a váltóra írt és kelettel, valamint a címzett, illetőleg a fizetést teljesítő harmadik személy aláírásával ellátott nyilatkozat helyettesítheti, ki9véve ha a váltóban közhitelű óvást írnak elő.
A kibocsátó, bármelyik átruházó vagy kezes a váltóra írt és aláírt kifejezett nyilatkozattal felmentheti a váltóbirtokost az óvás felvételének kötelezettsége alól. Ez az óváselengedés.
A váltóbirtokos az elfogadás vagy fizetés hiányáról az őt közvetlenül átruházót és a kibocsátót az óvás vagy a bemutatás napját követő 4 napon belül értesíteni köteles. Mindegyik átruházó köteles az értesítés vételét követő 2 napon belül a kapott értesítést az őt megelőző átruházóval közölni, egészen a kibocsátóig. A váltó kibocsátói, elfogadói, átruházói, kezesei a váltóbirtokos irányába egyetemlegesen felelnek.

A váltóper
Közvetlen váltókereset: felperese a váltóbirtokos, aki a váltó tőkeösszegét, kamatot, az óvási, értesítési és egyéb költségeket és a váltó összege után számított 3 ezrelékes ún. váltódíjat igényelheti az alperestől.
A váltókereset mellett egyidejűleg megtérítési keresetet is indíthat a váltóbirtokos.
Ha a megtérítési kötelezettek közül bárki a váltót visszaváltotta, a vele szemben kötelezettekről ő már nemcsak az eredeti váltóösszeget, kamatokat, költségeket és váltódíjat követelheti, hanem az általa kifizetett teljes összeget, ennek a kifizetés napjától számított kamatát, költségeit, és a 3 ezrelékes váltódíjat. Tehát a váltóadósság kumulálódik, mivel ki-ki az általa fizetett összegre építi rá a késedelmi kamatot, költségeit, váltódíjat.

A váltókövetelés elévülése
Az elfogadóval szemben a váltóból eredő minden követelés a váltó esedékességétől számított 3 év alatt évül el. A váltóbirtokos követelései az átruházók és a kibocsátó ellen 1 év alatt évül el a kellő időben felvett óvás keltétől.
Az átruházó követelése a többi átruházó és kibocsátó ellen 6 hónap alatt évül el attól a naptól számítva, amely napon az átruházó a váltót kifizette.
Az elévülést csak a  követelés bíróság előtti érvényesítés szakíthatja meg.
Az elévülés nem zárja ki, hogy a jogosult a polgári jog általános szabályai szerint megtérítési igényt érvényesítsen a kibocsátóval szemben.

B 4 A kötelmi jogi értékpapírok

A váltót lásd az előző tételekben.

A csekk
Pénz fizetésére szóló ép, melyben a kibocsátó arra utasít valamely bankot, hogy a csekk alapján meghatározott pénzösszeget fizessen meg a csekkbirtokosnak.
A csekknek tartalmaznia kell
-	a csekk elnevezést
-	a határozott pénzösszeg fizetésére szóló meghagyást
-	fizetésre kötelezett nevét
-	fizetési hely megjelölését
-	kiállítása napját, helyét
-	kibocsátó aláírását
Lehet bemutatóra szóló vagy névre szóló. Bemutatóra szóló a csekk akkor, ha a benne kifejezett bemutatási záradék szerepel, vagy a kedvezményezetett nincs jelölve.
Csekkjogviszony alapja a kibocsátónak a banknál fennálló követelése.
Csekkjogviszony alanyai:
- csekkbirtokos (jogviszony jogosultja): bemutatóra szóló csekk esetében a jogosult a csekk mindenkori birtokosa. Névre szóló csekk birtokosa az, akit a szöveg név szerint feltüntet. A forgatható csekk első birtokosa, akit a csekk szövege név szerint feltüntetett, majd jogos csekkbirtokosnak kell tekinteni, ha jogát a forgatmányok összefüggő és az eredeti csekkbirtokosig visszamenően tudja igazolni.
- kibocsátó (kötelezett): feltétlenül felelős a fizetéséért
-a bank (jogviszony címzettje): amelynél a kibocsátónak követelése áll fenn
A bank, amelynél a csekk kibocsátójának számlakövetelése van, csekkfüzetet bocsát az ügyfelek rendelkezésére. A kibocsátó kitép egy lapot, kitölti, majd átadja kedvezményezettnek, aki a banknál beváltja azt.
A csekk bemutatása, kifizetése
Ha a csekket ugyanabban az országban kell kifizetni, ahol kibocsátották a bemutatási határidő a csekk kiállításától számított 8 nap.
Ha csekket külföldi országban, de ugyanazon a földrészen kell kifizetni, akkor 20 napa bemutatási határidő.
Ha a csekket külföldi országban és más földrészen kell kifizetni, akkor 70 nap.
 A csekket bemutatáskor kell kifizetni. A csekkbirtokos a részletfizetést sem utasíthatja vissza. A bemutatási határidő lejártával csekk visszavonható, ha nem vonták vissza továbbra is beváltható.
A csekk birtokos a fizetés hiányáról az őt közvetlenül megelőző átruházót és a kibocsátót 4 napon belül köteles értesíteni. Minden átruházó 2 napon belül köteles értesíteni az őt megelőző átruházót egészen a kibocsátóig. A kibocsátó ill. bármelyik átruházó az óvást elengedheti. A csekk kötelezettek a csekkbirtokos irányában egyetemlegesen felelnek.
Megtérítési igény
A csekkbirtokos megtérítési igényt érvényesíthet, azaz megtérítési keresetet indíthat a kibocsátó, a csekkátruházók és a címzett ellen, ha a kellő időben bemutatott csekket nem fizetik ki, és a fizetés megtagadását vagy óvás felvételével vagy a címzett által a csekkre írt nyilatkozattal, vagy elszámolóhely keletezett nyilatkozatával igazolja.
A csekkbirtokos megtérítési igénye a bemutatási határidő lejártát követő 6 hónap alatt évül el, a csekk fizetésére kötelezettek megtérítési igénye szintén 6 hónap alatt évül el a többi kötelezettel szemben. A csekkbirtokos a megtérítési keresetben követelheti a csekk ki nem fizetet összegét, kamatot, óvás költségét, 3 ezrelékes csekkjutalékot.

Kötvény
Névre szóló, forgatható, hitelviszonyt megtestesítő ép, melyben a kibocsátó arra kötelezi magát, hogy az ott megjelölt pénzösszegnek az előre meghatározott kamatát vagy egyéb jutalékait, továbbá a pénzösszeget a kötvény mindenkori tulajdonosának a megjelölt időben és módon megfizeti.
A kötvényt a nemzetgazdaságban rendelkezésre álló jövedelmek hatékonyabb felhasználása érdekében lehet kibocsátani.
Tartalmi elemi.
-	kibocsátáshoz szükséges felhatalmazás
-	kötvény elnevezése, kibocsátás célja
-	névértéke, ép kódja, sorszáma
-	kibocsátó megnevezése
-	átruházásra vonatkozó korlátozás
-	futamidő, kamatfizetési beváltási feltételek
-	a kötvény összegének visszafizetését és a kamat megfizetését biztosító kötelezettségvállalásokat
-	kiállítás helyét, napját
-	kibocsátó aláírását

A nyomdai úton előállított kötvényen az első tulajdonos adatait is fel kell tüntetni:
-	természetes személy esetén: név, születési hely, idő
-	jogi személy vagy e nélküli szervezet: név, székhely, cégjegyzék vagy nyilvántartási szám
Ha a fenti kellékek valamelyike hiányzik nem minősül okiratnak.
Kötvény kibocsátására jogosultak:
-	az állam, beleértve a külföldi államot is
-	MNB
-	Önkormányzat
-	Nemzetközi szervezet és minden olyan külföldi szervezet, amely saját joga alapján kötvény kibocsátásra jogosult
-	Jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet, ill. jogi személyiséggel rendelkező külföldi gazdálkodó szervezet
A kötvény átruházása
Átruházható, az átruházással átszáll a kötvényből eredő valamennyi jog az új tulajdonosra. A névre szóló kötvény átruházása a kötvényre vagy az ahhoz csatolt lapra (toldat) az átruházó által aláírt nyilatkozattal történik.
A kötvény átruházáshoz fűzött bármilyen feltétel, ill. a részleges kötvényátruházás semmis. Az átruházást a kibocsátó vagy jogszabály korlátozhatja vagy kizárhatja.
A nyomdai úton előállított kötvény elvesztésére vagy megsemmisülésére az ép-k közjegyzői úton történő megsemmisítésére vonatkozó általános szabályok az irányadók.

Kincstárjegy
Névre szóló, hitelviszonyt megtestesítő ép, amelyben az állam arra kötelezi magát, hogy kamatozó kincstárjegy esetén a megjelölt pénzösszeget és annak kamatát, nem kamatozó esetén a pénzösszeget a kincstárjegy mindenkori tulajdonosának, illetve jogosultjának a megjelölt időben és módon megfizeti.
A kincstárjegy futamideje a kibocsátás időpontjától 1 évig terjedhet. Az állam rövid lejáratú hitelszükségleteinek fedezésére bocsáthat ki kincstárjegyet.

Letéti jegy
Névre szóló, hitelviszonyt megtestesítő ép, melyben a hitelintézet és az MNB arra kötelezi magát, hogy az ott megjelölt pénzösszeg előre meghatározott kamatát, valamint a pénzösszeget a letéti jegy mindenkori tulajdonosának a megjelölt időben és módon megfizeti.
Kellékei:
-	kibocsátó lenevezése
-	letéti jegy névértéke, ép kódja, sorszáma
-	Kamat- és beváltási feltételek
-	Kiállítás helye, napja
-	Kibocsátó aláírása
-	Dematerializált ép esetén az aláírást a kibocsátó által kiállított és a központi levéltárban elhelyezett okiraton kell feltüntetni.
A nyomdai úton előállított letéti jegynek tartalmaznia kell az első tulajdonos adatait:
-	természetes személy esetén: név, születési hely, idő
-	jogi személy, vagy ezzel nem rendelkező szervezte: név, székhely, cégjegyzék- vagy nyilvántartási szám
Az az okirat vagy adta, melyből a fent jelölt kellékek valamelyike hiányzik, nem minsőül letéti jegynek.
Kibocsátására jogosultak:
-	hitelintézet
-	külföldi hitelintézet fióktelepe
-	MNB
Hitelintézet: az a pénzügyi intézmény, amely betéteket gyűjt és egyéb pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végez.
A letéti jegy futamideje a kibocsátástól számított 3 évig terjedhet. 10 év alatt évül el.
A nyomdai úton előállított letéti jegy elvesztése vagy megsemmisülésére az ép-k közjegyzői úton történő megsemmisítésére vonatkozó általános szabályok az irányadók.
A letéti jegy átruházható, átruházása a letéti jegy hátoldalára az átruházó által aláírt nyilatkozattal történik.
Az átruházáshoz fűzött bármilyen feltétel, illetőleg részleges átruházás semmis. 

Jelzáloglevél
Kizárólag jelzálog-hitelintézet által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő, névre vagy bemutatóra szóló, átruházható ép.
Kellékei:
-	jelzáloglevél elnevezés
-	kibocsátó megnevezése és cégszerű aláírása
-	jelzáloglevél típusának megjelölése
-	névre szóló jelzáloglevél esetén a tulajdonos megnevezése
-	sorozatának betűjelét, kódját, sorszámát
-	névértékét
-	kamat mértékét, kamatszámítást
-	változó kamatozás esetén: az induló kamatláb mértékét, változás elveit
-	jelzáloglevél lejáratát
-	kamatfizetés és beváltás időpontját, mértékét
-	átruházásra vonatkozó esetleges korlátozást
-	kibocsátott sorozat össznévértékét
-	kibocsátás helyét, idejét
-	vagyonellenőr igazolását az előírás szerinti fedezet meglétéről
Kibocsátója: kizárólag jelzálog-hitelintézet. Ez szakosított hitelintézet, mely szigorú állami ellenőrzés alatt dolgozik. A kibocsátó fedezet-nyilvántartást köteles vezetni a jelzáloglevelek fedezetét biztosító zálogtárgyakról, a rendes és pótfedezeti értékekről.

B 5. Közraktári jegy-közraktári szerződés

Közraktári jegy

A közraktár olyan gazdálkodó szervezet, amely közraktári szerződés alapján áru tárolásával, őrzésével és közraktári jegyek kibocsátásával, valamint a közraktári jegy ellenében áru kiszolgálásával fogalakozik. Rövidlejáratú forgóeszköz hitelezés egyik eszközeként gazdaságélénkítő szerepet tölt be a közraktár. Túlkínálat esetén az áru hosszabb ideig tartó raktározásával elősegítheti a túlkínálat megszüntetését.
A közraktár az áru közraktári megőrzésre átvételekor köteles közraktári jegyet kibocsátani. Jegyzőkönyvet vesz fel, és ez alapján adja ki a jegyet. Ha a beszállítás részekben történt részjegyzőkönyveket készít, de a közraktári jegyet csak végén a teljes mennyiségről adja ki.
Közraktári jegy a közraktári szerződés alapján letétbe vett áruról kiállított, tulajdonjogot megtestesítő, rendeletre szóló ép, mely a közraktár részéről az áru átvételének elismeréséét és a jegy birtokosa részére történő kiszolgáltatási köztelezettséget bizonyítja.
Két részből áll: 1. árujegy 2. zálogjegy

Mindkét jegynek tartalmaznia kell:
-	jegy elnevezését
-	közraktár megnevezését
-	letéti könyv sorszámát
-	letevő nevét, székhelyét
-	letett áru megnevezését, mennyiségét, értékáét
-	közraktárt megillető díj összegét
-	közraktározás időtartamát, lejárat pontos megjelölését
-	raktározás helyét, kiállítás keltét
-	cégszerű aláírás
Ezek szigorú érvényességi kellékek, ha egy is hiányzik nem érvényes. De ezeken kívűl a közraktár mást is felvezethet rá.

A közraktári jegy átruházása

A közraktári jegy forgatható ép. Forgatás a jegy egészének vagy egy részének az átruházása a jegy hátoldalára írt átruházó nyilatkozattal, és az átruházó cégszerű aláírásával.
A két rész külön külön is átruházható.A két rész átruházása az egész áru feletti rendelkezési jogot ruházza át, tehermentes tulajdonjogot.. 
Az árujegy étruházása az áru feletti rendelkezési jog átruházását jelenti, de zálogjoggal terhelten, ilyenkor a zálogjegyen feltüntetett értékkel csökkentett értékkel rendelkezik. Ha csak a zálogjegyet ruházzák át csak a zálogjog átruházását jelenti, az áru feletti tulajdonjog nem száll át.
Ha a zálogjegy forgatása külön történik az első hátiratnak tartalmaznia kell:
-	hitelező nevét, székhelyét, bankszámlaszámát
-	kölcsön lejáratának időpontját
-	lejáratkor érvényesíthető pénzösszeget, kamatot
-	a kölcsönt felvevő első zálogjegy forgató nevét, székhelyét
Az első forgatást az árujegyre és a letéti könyvbe is be kell jegyezni.

A közraktári jegy érvényesítése

A közraktári jegy birtokosa igényelheti a közraktártól az áru kiszolgálását. Azonban csak az árujegy és zálogjegy együttes birtoklása jogosít erre vagy az árujegyet visszaadja és a zálogjegyen feltüntetett követelés összegét a közraktárnál letétbe helyezi. A közraktár köteles erről az utolsó ismert zálogjegy birtokost értesíteni. A közraktári jegy birokosának kötelessége a közraktár részére a közraktári díjat, a teljesített szolgáltatások ellenértékét, adót és illetéket megfizetni, ezután van lehetősége az árut átvenni. 
A zálogjegy önmagában nem jogosít az áru követelésre, csak a letett árura felvett kölcsönösszeg megfizetésére vonatkozó követelést testesíti meg. Ha a zálogjegyen feltüntetett kölcsönösszeget lejáratkor nem fizetik ki, azt a 2. munkanap végéig az első zálogjegy forgatónak a zálogjegyre vezetett elismerő nyilatkozatával vagy közjegyző előtt felvett óvással megállapíthatja. Az óvás felvétele során a zálogjegy birtokosa köteles a közjegyzővel az első zálogjegyforgatót a fizetésre felhívni.

Az óvásnak tartalmaznia kell:

-	zálogjegy szövegét a rajta lévő átruházó nyilatkozatokkal
-	óvást kérő nevét, székhelyét
-	az óvatolt, vagyis annak megnevezését és székhelyét, aki ellen az óvást felveszik
-	az óvatolthoz intézett felszólítást
-	a felszólítás idejét, helyét
-	közjegyző aláírása, pecsét

Ha a zálogjegy birtokosa elmulasztja az óvást felvételét, elveszti visszkereseti jogát, viszont nem veszti el az áru értékesítésének követelési jogát. AH a lejáratot követő 3 napon belül a zálogjegyen szereplő összeget a zálogjegy birtokosának nem fizetik ki, követelheti az áru értékesítését és az árból a kielégítést. A zálogjegy birtokos követelése nem irányulhat arra, hogy a közraktár az árut az ő számára kiszolgáltassa.

Visszkereseti jog
A közraktár az áru értékesítéséből befolyt összegből kielégíti: ( sorrend!)
1, saját díjkövetelést
2, zálogjegybirtokos követelését
3, közraktár egyéb szolgáltatásai ellenértékét
4, árujegybirtokos követelését

A zálogjegy birtokosát az áru étkesítése után fennmaradó követelése erejéig a zálogjegyet őt megelőzően forgatókkal szemben visszkereseti jog illeti meg.. Vele szemben az előző forgatók egyetemlegesen felelnek a kölcsönösszeg, a kamatok, és egyéb költségek erejéig. Elveszti visszkereseti jogát, ha az óvást elmulasztotta, vagy 30 napon belül nem kezdeményezte az áru értékesítését. A visszkereseti jog az óvás után 1 éven belül elévül.

A közraktári jegy megsemmisítése

A közraktári jegy vagy bármely részének elvesztése, megsemmisítése egyben a követelés megsemmisülését is jelenti, kivéve, ha közraktári jegyet közjegyzői határozattal semmissé nyilvánítja. Ebben az esetben a követelés a közraktári jegy nélkül is érvényesíthető.
Elvesztése, megsemmisülése esetén a közraktár szerinti közjegyzőnél a jegy utolsó birtokosa kérheti a jegy megsemmisítését. Ebben meg kell jelölni a jegy lényeges tartalmát.  A közjegyző hirdetményt tesz közzé, amelyben felhívja a jegy birtokosát, hogy az ép-t nála 1 hónapon belül mutassa be. A ez elmarad semmissé nyilvánítják.

A közraktározási szerződés

A közraktározási szerződés alapján a közraktár köteles a nála elhelyezett árut időlegesen megőrizni, erről közraktári jegyet kiállítani, a letevő pedig köteles közraktári díjat fizetni.
Tehát ez a szerződés a letéti szerződésen alapul. Elhatárolás a letéti szerződéstől: a közraktári szerződés egyik alanyát, aki a letéteményesi pozíciót foglalja el, ép kibocsátási jog illeti meg. Ha közraktár kiállít közraktári jegyet, akkor közraktározási szerződésről van szó, ha nem állít ki ilyet akkor letéti szerződésről van szó. A letéti szerződés konszenzuál szerződés, a felek akarategyezségével jön létre, tehát nem szükséges a dolog egyidejű átadása. Ezzel szemben a közraktári szerződés reál szerződés, tehát a dolog, áru átadásának ténye nélkül nem jön létre a szerződés.

Közraktározási jogviszony
E jogviszony az áru közraktári megőrzésre való átvételekor, vagyis az áru közraktárba való beszállításának időpontjában keletkezik. Az áru beszállításának befejezésekor jegyzőkönyvet kell kiállítani és közraktári jegyet adni a letevőnek.
A szerződésben meg kell határozni:
-	a letett áru mennyiségét, minőségét, ha szokvány van aminőség megjelölésére, akkor az alapján, és értékét.
-	A szerződés időtartamát
-	A teljesítés helyét
-	Raktározás módját (mástól elkülönülten, vagy hasonló áruval összekeverve, csomagolva, ömlesztve)
-	Közraktári díjat, a már megállapított díjak nem emelhetők, mert a közraktári jegyre rávezették az összeget.

Alanyai:

1.	Közraktár
Olyan gazdálkodó szervezet, amely közraktári tevékenység folytatására jogosult. Kizárólag rt vagy külföldi székhelyű vállalkozás mo-i fióktelepeként működhet, csak névre szóló részvényekből álló, min. 500 millió forint alaptőkével kell rendelkezzen. Cégjegyzékbe fel kell venni, és az ipari és kereskedelmi miniszter, az Állami Pénz – és Tőkepiaci Felügyelet egyetértésével előzetesen engedélyezni kell és nyilvántartásba kell venni. Csak a felügyelet engedélye birtokában és a felügyelet nyilvántartásba vétele után működhet. Közraktár által végezhető tevékenység az áru tárolása, őrzése, közraktári jegy kibocsátása, áru kiszolgáltatása.
2.Letevő
Bárki lehet, akár természetes személy, jogi személy, vagy ezzel nem rendelkező szervezet, azaz mindenki aki polgári jogviszony alanya lehet.
3.Közraktári jegy birtokosa
A jegy első birtokosa a letevő, aki az áru beszállítása és elhelyezése ellenében, az áru átvételének elismeréseként közraktári jegyet kap. Abban az esetben, ha nem vesz fel hitelt, ha nem értékesíti az áruját, akkor ő marad a letevő és a jegy birtokosa is. Ha az áruját eladja, vagy elzálogosítja a jegy kikerül a birtokából és egy harmadik személy jelentkezik a raktárnál az áruért. Negyedik szereplő is bekapcsolódhat, ha külön tulajdonba kerül a zálogjegy és az árujegy, az árujegy birtokosa kérheti az áru kiszolgálását, a zálogjegy birtokosa, ha a hitel összegét nem tudják számra visszafizetni, kérheti az áru elárverezését, és a befolyt összeg nevére történő átutalását.

A közraktári szerződés tárgya
A közraktározási jogviszony tárgya az áru, mely csak ingó dolog lehet, a pénz és értékpapír kivételével, amely a személy és vagyonbiztonságot, illetve a letett más árukat nem veszélyezteti. Minden közraktár maga határozza meg, hogy milyen áruk raktározást vállalja.

A közraktári jogviszony időtartama
Csak határozott időtartamra lehet kötni, legfeljebb 1 évre, de ezt meghosszabbítani nem lehet. A szerződés lejártát követően egy alkalommal új szerződést köthetnek további 1 évre, de ilyenkor a korábbi közraktári jegyet érvényteleníteni kell, és újat kell kibocsátani.

A közraktári jogviszony tartama
A közraktár jogai és kötelességei
Főkötelessége a közraktári tevékenység végzése. Az áru őrzése, ép kiállítása, az áru kiszolgáltatása a közraktári jegy birtokosának, vagy annak, aki az árujegyet visszaadja és a zálogjegyen feltüntetett követelés összegét a zálogjegy birtokos javára, az ÁFA összegét a letevő javára a közraktárnál letétbe helyezi.
A közraktárt értesítési kötelezettség terheli a letevővel szemben, az áru kiszolgáltatásával egyidejűleg köteles a letevőt értesíteni erről.
A közraktár jogosult arra, hogy egyéb szolgáltatások teljesítésére vállalkozzon, jogosult az áru értéke kétharmadáig kölcsönt nyújtani a közraktári jegy birtokosának. A zálogkölcsön biztosítására a zálogjegyet a közraktárra kell ruházni.
A közraktár a nála elhelyezett árumennyiségre biztosítást köthet. Ezen felül természetesen jogosult a közraktári díjra. Privilegizált zálogjog illeti meg a meg nem fizetett közraktári díj és egyéb szolgáltatások biztosítékául. Ha az árut nem váltják ki, a közraktár jogosult értékesíteni, árverésen vagy tőzsdén.
Felelőssége
A letét és a fuvarozási szerződés felelősség szabályai párosulnak. A letét esetén általános felelősségi szabályok érvényesülnek, ha a letett dologban az őrzés ideje alatt kár keletkezik, akkor mentesül az őrző, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában levárható. De itt az áru tárolására szakosodott szervezetről van szó, nem elég az általános felelősség. A közraktár felel azért a kárért, amely az áruban az átvételtől a kiszolgálásig keletkezik. Mentesül:
-	tevékenységén kívül eső elháríthatatlan ok
-	áru belső tulajdonsága
-	csomagolás rejtett hiányossága
-	a letevő, illetve képviseletében eljáró személy felróható magatartása
A közraktár köteles bizonyítani, hogy a tevékenységén kívüli elháríthatatlan ok, csomagolás hiányossága fennállt, és okozati összefüggés van akár és ezek között. A letevő köteles bizonyítani, hogy a kár nem az áru belső tulajdonságára vagy csomagolás hiányára vezethető vissza, és hogy maga vagy képviselője magatartása nem volt felróható.

A letevő jogai és kötelességei
Főkötelezettsége a közraktári díj megfizetése, és egyéb szolgáltatások díjának megfizetése. Köteles az árut csomagolva átadni, úgy, hogy az ne károsodjék, más áruban kárt ne okozzon, a személy és vagyonbiztonságot ne veszélyeztesse. A csomagolási kötelezettségről a felek az árutól függően megállapodhatnak. A letevőt tájékoztatási kötelezettség terheli arra vonatkozóan, hogy a letett áru igényel-e és milyen különleges kezelést.

A közraktári jogviszony megszűnése
A letevő és a közraktár között akkor szűnik meg a kötelem, ha a letevő a közraktári jegyet másra átruházza.
A közraktári jegy birtokosa számára az ügylet az áru kiszolgálásával és a jegy átadásával zárul. 
A különvált árujegy birtokosa csak úgy válthatja ki az árut a raktárból, ha a zálogjegyet magához váltja. Ha a zálogjegy birtokosa nem érhető el, ismeretlen, akkor a zálogjegyen szereplő összeget a közraktárnál letétbe helyezheti és a közraktári díjat kifizetheti.
Ha zálogjegyen szereplő összeget a lejáratot követően 3 napon belül nem fizetik meg, a zálogjegybirtokos követelheti a közraktárban elhelyezett áru értékesítését és a vételárból való kielégítését. Az árut tőzsdei forgalomban vagy árverésen kell értékesíteni, a kielégítés sorrendjét lásd a közraktári jegynél fentebb.

B 6 Befektetési szerződések sajátosságai

A megbízási, a letéti és a bizományosi szerződés szintézise.
A megbízási szerződés a befektető, mint megbízó és a befektetési intézmény, társaság, mint megbízott között keret jellegű és tartós jogviszonyt keletkeztet. Meg határozzák az induló vagyont, milyen az összetétele, melyek a befektetésre vonatkozó előírások. A megbízó tulajdonát képezi a kezelt vagyon, a a tranzakciókkal kapcsolatos minden adó, díj és költség pedig a megbízót terheli. A megbízottat a tevékenysége fejében díjazás illeti meg.
A megbízót utasítási jog illeti meg, de csak a szerződés főbb kondíciói tekintetében, ugyanis a megbízott a tevékenységét nagyfokú szabadsággal végezheti.
A megbízó induló vagyonként értékpapírokat és/vagy készpénzt ad át a megbízottnak, hogy azokkal folytasson tranzakciókat. Az értékpapírokat a megbízott, mint letéteményes őrzi, kezeli, a pénzt pedig bankszámlán helyezi el. Ha megbízotti pozícióban bank szerepel akkor szükséges egy számlaszerződés is, ha megbízott nem bank, akkor a megbízó bankjánál kell letéti céllal számlán elhelyezni az összeget.

A megbízott elvégzi:
A, értékpapír letét esetén: az értékpapírok bevételezését, megőrzését, tárolását, szállítását, kiadását, osztalékok, kamatok nyilvántartását és beszedését.
B, pénzletét esetén: 
ha bank a megbízott, akkor számlavezetését és számlakezelést
ha nem bank a megbízott, akkor a befektetéssel összefüggő számlaműveleteket, átutalásokat.
A megbízottat megbízási díj (minden esetben) és jutalék (sikeres tranzakció esetén) illeti meg.

Befektetési szerződés fogalma
Atipikus szerződés, melyben gondossági és az eredménykötelem jellemzői, a megbízási, letéti és a bizományi szerződés ismérvei, specifikus jegyekkel kiegészülve sajátos, új szerződésfajtát alkotnak. Befektetési és kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenység kifejtésére irányul a befektetési szolgáltatók és a befektetők között, befektetési jogviszonyt keletkeztet.

Alanyai

1. befektetési szolgáltató
A befektetési vállalkozás, és a befektetési szolgáltatási és kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenységet is folytató hitelintézet. Csak a törvényben konkrétan megjelölt alanyok kerülhetnek be. Nem minősül befektetési szolgáltatónak, de engedélyt kaphat a tevékenységre az MNB, a Kincstár, Államadósság Kezelő Központ, egyéni vállalkozó, a gt és a szövetkezet.
Csak az PSZÁF által megadott engedély birtokában lehetséges e tevékenység végzése.

Befektetési vállalkozások: értékpapír kereskedő, értékpapír bizományos, értékpapír-befektetési társaság.. Mindhárom típus csak Rt formájában működhet. Tőkére vonatkozó szabályok: az alaptőke kizárólag névre szóló részvényekből állhat, a törvény rögzíti a jegyzett tőke minimumát, ezt készpénzben kell szolgáltatni, ezt olyan pénzintézetnél kell befizetni, amely nem vett részt az alapításban, az alapítóban nem rendelkezik tulajdonnal, amelyben az alapítónak sincs a tulajdona. A tőke nem süllyedhet a jegyzett tőke minimuma alá, ha mégis, akkor fél éves türelmi idő áll rendelkezésre a feltöltésre. Jegyzett tőke kizárólag pénzbeli hozzájárulásból állhat.

Befektetési vállalkozások fajtái:
A, értékpapír bizományos ügynöki és bizományosi tevékenység, értékpapír letéti őrzés, letétkezelése, ép számla vezetése, üfél számlavezetése, ép kölcsönzés, befektetési tanácsadás, ép forgalomba hozatalának szervezése.
Kizárólag névre szóló részvényekkel rendelkező Rt, mely kizárólag pénzbeli hozzájárulásként szolgáltatható, min. 50 m Ft jegyzett tőkével rendelkezik.
B, értékpapír kereskedő ügynöki és bizományosi, kereskedelmi tevékenység, portfolió kezelés, ép letétkezelés letéti őrzés, befektetési, tőkeszerkezetei tanácsadás, üzleti stratégiával, vállalati fúzióval, befolyásszerzéssel kapcsolatos tanácsadás, nyilvános vételi ajánlat útján Rt-ban történő befolyásszerzéssel kapcsolatos szolgáltatás, ép forgalomba hozatalával kapcsolatos szolgáltatás, ép számla és üfélszámla vezetés, ép kölcsönzés.
Kizárólag névre szóló részvényekkel rendelkező Rt, mely kizárólag pénzbeli hozzájárulásként szolgáltatható, min. 200 m Ft jegyzett tőkével rendelkezik.
C, értékpapír-befektetési társaság törvényi felhatalmazás alapján az összes befektetési és kiegészítő befektetési szolgáltatási tevékenységet folytathatja. A fentiek kiegészülnek a jegyzési garanciavállalással és a befektetési hitelezéssel.
Kizárólag névre szóló részvényekkel rendelkező Rt, mely kizárólag pénzbeli hozzájárulásként szolgáltatható, min. 1 mrd Ft jegyzett tőkével rendelkezik.

2. Befektető
 természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli jogalany lehet, amennyiben saját  vagy más pénzét, vagyontárgyát részben vagy egészben a tőkepiac, illetve a tőzsde hatásaitól teszi függővé, azaz kockáztatja.

Meg kell különböztetni a szakbefektetőket: hitelintézet, befektetési vállalkozás, biztosító rt, befektetési alap, befektetési alapkezelő társaság, önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, OEP,ONYUFIG, magán nyugdíjpénztár, kockázati tőketársaság, kockázati tőkealap, devizakülföldi, aki saját joga alapján ilyennek tekinthető.

Befektetési jogviszony tárgya
Közvetlen tárgya: az a magatartás, melynek révén a  befektetési szolgáltató gondos és szakszerű eljárás keretében a törvényben megjelelőt befektetési eszközök eladására, ill. vásárlására irányuló ügyletkötésre vállal kötelezettséget.
Közvetett tárgya: amiben a befektető által elérni, vagy megszerezni kívánt hozam, jövedelem megtestesül, és amelynek felhasználásával, amelyre kifejtett tevékenységgel a célzott tárgy elérhető.
Befektetési eszköz: átruházható ép, pénzpiaci eszközök, ép-ra, devizára, indexre és ezek származtatott termékeire vonatkozó határidő ügyletek, határidős kamatláb ügyletek, kamatláb, deviza és tőke-csereügyletek, ezek opciója. 

Befektetési jogviszony tartalma
A befektetési szolgáltatókat és a befektetőket a szerződéses jogviszony keretében megillető jogok és terhelő kötelezettségek összessége.

Befektetési szolgáltatók jogai és kötelezettségei

Kötelezettségek:
A, befektetők egyenlő elbírálása (üfelek egyenjogúak, közöttük hátrányos megkülönböztetésnek nincs helye)
B, nyilvántartási kötelezettség (az összes szerződésről, megbízásról egységes, folyamatos, időrendi nyilvántartást kell vezetni)
C, tájékoztatási kötelezettség 
(1.szerződéskötés előtt köteles tájékoztatni az árfolyamról, megelőző árfolyam alakulásról, piaci helyzetről, kockázati tényekről, befektető védelmi rendszerről, 2.határidős vagy opciós ügylet esetén kockázatfeltáró nyilatkozat tétele, de ez nem áll fenn, ha szakbefektetőről van szó, illetve ha az üfél már korábban megkapta tájékoztatást, vagy arról lemondott,
 3.arról kell is kell tájékoztatni az üfelet, hogy a társaságnak mire van engedélye, 4. a díjakról, jutalékokról)
D, szerződéskötési kötelezettség
E, szerződéskötés megtagadásnak kötelezettsége( ha bennfentes kerekedésről van szó, ha manipulációs célzatú, jogszabályba, tőzsdei elszámolóházi szabályba ütközik, ha az üfél az személyazonosságának igazolását megtagadta, kockázatviselő képessége nem megfelelő)
F, közreműködő igénybevétele ( üfél károsodástól való megóvásához szükséges mértékig)
G, értesítési kötelezettség (szerződés teljesítésről haladéktalanul, ha az üfél kéri akkor a megbízási ajánlatának elfogadásáról is)
H, titoktartási kötelezettség (működésével kapcsolatban tudomásra jutott üzleti titkot időbeli korlátozás nélkül köteles megőrizni, úgy mint az értékpapír titkot, vagyis az üfélről a befektetési szolgáltató rendelkezésére álló minden adatot, amely az üfél személyére, vagyoni helyzetére, tevékenységére, gazdálkodására, szerződéseire, egyenlegére)
I, vagyon-elkülönítési kötelezettség (üfeleit megillető befektetési eszközöket a saját befektetési eszközeitől elkülönítetten köteles kezelni)

Jogosultságok
A, díjazás (visszterhes tevékenység)
B, önszerződés joga (nem harmadik személlyel kötött szerződéssel teljesítse a befektető megbízását, hanem ő a saját tulajdonában lévő befektetési eszközökkel teljesítsen, csak az üfél kifejezett hozzájárulásával megfelelő ellenajánlat hiányában lehetséges)

Befektetők jogai és kötelezettségei
A, tájékoztatás, tájékozódás joga: konkrét tranzakcióval kapcsolatban és az üzletszabályzatára, éves beszámolójának, mérlegérnek, eredmény kimutatásának megtekintésére.
A befektetők védelmét szolgálja a Befektető-védelmi Alap, amelyet a befektetési szolgáltatók kötelesek létrehozni.. Ez biztosítást nyújt a befektetőknek a befektetési szolgáltatóval szemben fennálló követelésére. 
B, díj és jutalék fizetési kötelezettség

B 7 Értékpapír tőzsdei ügyletek

A tőzsde a tőzsdei termékek keresletét és kínálatát koncentráló, azok kereskedését bonyolító, a nyilvános árfolyam-alakulást elősegítő gazdálkodó szervezet.. Összpontosítja a tőzsdére bevezetett értékpapírokra, árukra és egyéb tőzsdei termékekre irányuló keresletet és kínálatot, vagyis koncentrálja a tőzsdeképes értékek és dolgok piacát.
A tőzsdei ügylet olyan szerződés, amelyet a kereskedési joggal rendelkezők a tőzsdén a tőzsdei szabályzat által behatároltan egy mással kötnek.

Alanyi kör
 Tőzsdei ügyletek alanyaként csak tőzsdei kereskedők szerepelhetnek.

Tőzsdei kereskedési joggal az rendelkezik, aki:
A, legalább egy, az adott tőzsdén forgalmazott tőzsdei termék kerekedésének folytatásához szükséges felügyeletei, illetve más hatósági engedéllyel rendelkezik
B, megfelel a tőzsde szabályzataiban foglalt feltételeknek
C, a tőzsdével megköti a szerződést, melyben vállalja a tőzsde szabályzataiban előírt feltételek teljesítését
D, a tőzsdei ügyletek elszámolására szerződést kötött a tőzsdei ügyletek elszámolását végző szervezettel vagy olyan klíringtaggal, melyen keresztül az elszámolás teljesíthető
 Üzletet kötni csak a tőzsdei kereskedésre jogosult cégek hivatalosan felhatalmizott üzletkötőinek (bróker) van joga., aki a befektetési szolgáltató nevében és felelősségére köti az üzletet. A tőzsdén egy tőzsdetag több üzletkötője is kereskedhet egy időben, azonban egymással nem köthetnek üzletet. A befektető pozíciójában bárki szerepelhet.

Tőzsdei ügyletek tárgya
A tőzsdére bevezetett, azaz a tőzsde értékpapírlistáján szereplő értékpapírok, valamint tőzsdei termékek.

A tőzsdei ügylet tartalma
 Szerződés, mely megbízási szerződésbe, mint keretszerződésbe foglalt bizományis és letéti szerződés. A bizományi szerződés alapján a megbízott a megbízó javára, de saját nevében köti meg az adásvételi szerződést díj ellenében.

A szerződésnek tartalmaznia kell:
1, értékpapír megnevezését
2, értékpapír mennyiségét
3, ügylet fajtáját
4, a teljesítés elfogadhatóságát
5, megbízás határidejét(időszak, időpont)
6, ár megjelölése
7, bizományosi díj nagyságát és ajutalékot

Tőzsdei ügyletek típusai:
A, azonnali (prompt) ügylet
Ha a teljesítés módjának és idejének meghatározása nélkül vállalnak kötelezettséget, akkor azonnal kell teljesíteni. A megkötése és teljesítése tulajdonképpen egybe esik. Azonnali ügylet keretében jelenbeni és jövőbeni pénz cseréje történik. A jelenbeni megtakarításomért cserébe követelésem keletkezett az adott értékpapírra jövőben járó pénzre.

B, határidős ügylet
Meghatározott későbbi időpontban való teljesítésben állapodnak meg. Az ügyletkötés feltételeit a jelenben állapítják meg, de a teljesítés a jövőben fog megtörténni. Jövőbeni pénz cseréje, távolabbi jövőbeni pénzre, vagyis az adott jövőbeni időpontban majd rendelkezésemre álló megtakarításomat cserélem el az adott jövőbeni időponthoz képest távolabbi jövőben esedékes jövedelemre.. Itt a jelenben nincs szükség pénzre.
Ez standardizált ügylet, csak meghatározott értékpapírokra, meghatározott kötésegységekre , és azok egész számú többszöröseire, valamint kötött lejárati időpontokra köthetők.
Másik jellemzője, hogy kötelező erejű, a veveőnek az adott napon meg kell vennie, az eladónak el kell adnia az ép-t, az előre kialakudott áron.

C, Opciós ügylet
1, vételi opció: ha a tulajdonos az értékpapírra vagy tőzsdei termékre másnak vételi jogot enged, a jogosult a vételi jog tárgyát  egyoldalú nyilatkozattal megvásárolhatja.
A vételi opció vevőjének joga van a kötési áron, az adott jövőbeni időpontban megvenni az ép-t, az opció kiírója pedig köteles azt eladni.
2. eladási opció: annak a személynek, aki a jogosulttal szemben ép-ra vagy tőzsdei termékre vételei kötelezettséget vállal, a tulajdonos egyoldalú nyilatkozattal azt eladhatja..
Az eladási opció vevőjének joga van az adott jövőbeni időpontban az előre megállapított áron eladni, az opció kiírójának meg kötelessége megvenni..
Az opciós ügyletre vonatkozó megállapodásnak tartalmaznia kell ép, tőzsdei termék, a vételár, az opciós díj és az opció időtartama meghatározását.
 Megbízás határideje:
Az időszakra vonatkozó megbízás szólhat teljesítésig vagy visszavonásig. Mindkét esetben a megjelölt kedvező árfolyam bekövetkezéséig tart. A visszavonásig terjedő megbízásnál az üfél döntheti el, hogy meddig is vár arra kedvező időpontra.
Az időszakra szóló megbízás meghatározott naptári nap megjelölését jelenti.

Az ár megjelölése alapján lehet a megbízás:
Limitáras: megbízó megadja zt a határárfolyamot, amelynél csak kedvezőbben lehet teljesíteni.
Átlagáras: nagytételű üzlet lebonyolításáról van szó, de egyben nem lehet vagy nem célszerű teljesíteni.
Küszöbáras megbízás: csak akkor kell teljesíteni, ha az árfolyam egy adott küszöbérték alá vagy fölé kerül.

Teljesítés módja
1, nyílt kikiáltás
a tőzsdeügynökök kézjelekkel és hangos szóval hozzák egymás tudomására a vételi és az eladási szándékukat.
2, kétoldalú jegyzés
a tőzsdeügynök felkeresi a piacon az egy vagy néhány ép-t forgalmazó kereskedőket, akik az adott ép-ból készletet tartanak, kér tőle egy vételi és egy eléadási árfolyamot, összeveti, és a legkedvezőbb ajánlatot fogadja el.
3, szakaszos ügyletkötés
 összegyűjtik az összes vételi és eladási ajánlatot és azokat a tőzsde központilag szembe állítja. Ha volt két uolyan papírra, árfolyamra mennyiségre vonatkozó, akkor azt nyilvánosságra hozzák, és az ügyletet megkötöttnek tekintik.
4, elektronikus ügyletkötés
Számítógépes jegyzését jelenti. A tőzsdeügynök otthon a gép előtt ülve figyelheti az üzletmenetet, illetve léphetnek be a piacra vételi vagy eladási ajánlataikkal.

Amikor a befektető megbízást ad, hogy a vagyonára nézve ügyleteket kössön, akkor ezt induló vagyonként a megbízott részére egyidejűleg átadja. Az értékpapírokat letétként őrzi, a készpénzt pedig egy elkülönítette számlán kezeli.

B 8. Befektetési alap- befektetési jegy

A befektetési jegy a befektetési alap nevében sorozatban kibocsátott, vagyoni és egyéb jogokat biztosító, átruházható ép.

Kötelező tartalmi kellékei:
A befektetési alap megnevezése:
A, befektetési alap fajtája(zárt, nyílt végű), típusa(nyilvános, zártkörű), futamideje
B, befektetési jegyek névértéke, ép kódja és sorszáma
C, tulajdonos neve
D, tulajdonos, birtokos befektetési jegyhez fűződő, a befektetési alap kezelési szabályzatában meghatározott jogai
E, kibocsátás időpontja
F, befektetési alapkezelő cég neve, székhelye
G, cégszerű aláírása

Egy befektetési alap nevében kizárólag azonos névértékű és azonos jogokat megtestesítő befektetési jegyek bocsáthatók ki. A befektetőt a tulajdonában lévő jegy után a hozam olyan arányban illeti meg, ahogy a tulajdonában lévő jegyek névértéke aránylik a forgalomban lévő összes jegy összesített névértékéhez a hozam felosztásakor.

Nyilvános forgalomba hozatal feltételei: kezelési szabályzat, alapkezelő nyilvános tájékoztatója, rövidítette tájékoztató.
Zártkörű kibocsátás: alapkezelő kezelési szabályzatot köteles a lehetséges befektetők számára hozzáférhetővé tenni.

A kisbefektetők számára biztonságos befektetési forma a befektetési alap. Amely egy olyan cég, amely összegyűjti a kisbefektetők pénzét és ebből nagyban portfoliót vásárol. Előnye a kiegyenlített kockázatvállalás, az egyes ép árfolyammozgásából adódóan a kockázat megoszlik a különböző ép történő befektetés és a résztulajdonosok nagy száma miatt. Másik előnye, hogy szakemberek végzik a befektetést, harmadik pedig törvényi szabályozás garanciát. 
Befektetési alapok létrehozására és működtetésére kizárólag a befektetési alapkezelő társaságok jogosultak. Ezek kizárólag névre szóló részvényekből álló, min. 100 millió Ft jegyzett tőkével rendelkező Rt vagy fióktelep lehet. A tevékenységét mindig az alap nevében, a megbízók javára fejti ki.

A befektetési alapkezelő jogai
-	döntési jog
-	névvédelem joga
-	ép kibocsátási jog
-	díjra, jutalékra való jog
-	törvényes zálogjog
-	alap átadási jog
-	közreműködő igénybevételének joga
-	forgalmazás felfüggesztésének joga

A befektetési alapkezelő kötelességei
-	kezelési szabályzat készítése
-	befektetők egyenlő kezelése
-	eszköz elkülönítés
-	biztosítási kötelezettség
-	befolyásszerzés tilalma
-	terhelési tilalom
-	hitelfelvételi és kölcsönzési tilalom
-	tájékoztatási kötelezettség az alap keletkezésével és működésével kapcsolatban ( rendszeres és rendkívüli)

A befektetési alapkezelő az általa kezelt alap és portfolió kezelésével bejegyzett, engedéllyel rendelkező letétkezelőt köteles megbízni.

Kötelezettségei:
-	ellenőrzés
-	értesítés
-	nettó eszközérték meghatározása
-	letéti őrzés, letétkezelés
-	bankszámlavezetés
-	befektetési jegyekkel kapcsolatos feladatok

Jogai:
-	díjra, jutalékra való jog
-	közreműködő igénybevételére

A befektetési alapkezelő a jegyek értékesítésével forgalmazót bíz meg. A jegyek eladása és visszavétele, a hozam kifizetése képezi a forgalmazó legfőbb feladatát.
Az ingatlanalapok működésével kapcsolatban fejti ki tevékenységét az ingatlan értékbecslő, amely meghatározza az ingatlan megvásárlásakor az alap által kifizethető legmagasabb összeget, az eladáskor elfogadható legalacsonyabb összeget, ingatlan forgalmi értékét. 
A befektető az a személy, aki a befektetési alapkezelővel kötött szerződés alpján saját vagy más pénzét, vagyontárgyát, észben vagy egészben a tőkepiac hatásaitól tezsi függővé, kockáztatja.
Joga:
-	részesedési jog
-	tájékoztatáshoz való jog

Befektetési alap

A befektetési jegyek nyilvános vagy zártkörű kibocsátásával létrehozott és működtetett, jogi személyiséggel rendelkező, elkülönült vagyontömeg, amelyet a befektetési alapkezelő társaság a befektetők általános megbízása alapján, a befektetők érdekében kezel.

Keletkezése
 A PSZÁF által történő nyilvántartásba vétellel jön létre. A bejegyzési aktust meg kell előznie a befektetési jegyek kibocsátásának, az ezek értékesítéséből befolyt tőke képezi a befektetési alap portfoliójának forrását. Ebből vásárolják meg a befektetési alap vagyonát képező ép-kat, ingatlanokat. Ha nem sikerült a tőkét összegyűjtenie köteles a befektetők által befizetett összeget visszaadni.

Befektetési alap típusa

A, A befektetési jegy kibocsátásának módja szerint
-	Nyilvános: előre egyedileg meg nem határozott befektetők számára bocsátják ki a papírokat. Saját tőkéje épalap esetén 200 millió Ft, ingatlan lap esetén egy milliárd Ft.
-	Zártkörű: egyedileg meghatározott vevők részére ajánlják fel, a befektetők előzetes szándéknyilatkozata alapján. Saját tőkéje épalap esetén min.100 millió Ft, ingatlanalap esetén 5000 millió Ft. Korlátozottan forgalomképes, az alap nyilvánossá válásáig kizárólag a szabályzatban felsorolt személyek vásárolhatják meg.
-	
B, A befektetési jegyek visszaválthatósága szerint
-	nyíltvégű alap esetén bármikor visszaváltható jegyek kerülnek forgalomba, az alap köteles nettó eszközértéken visszavenni bármikor.
-	Zártvégű alap esetén a futamidő lejárta előtt nem váltható vissza a jegy. Így az alapkezelő végé számolhat a forrással

C, Befektetési eszközök szerint
-  értékpapíralap: nyilvános esetén 200 m Ft, zárt esetén 100 m Ft min. tőke.
Az ép alapon belül létre hozható különleges lapok: európai befektetési alap, alapokba befektető befektetési alap, származtatott ügyletekbe befektető befektetési alap, indexkövető befektetési alap
-	ingatlanalap: portfoliója elsődleges ingatlan. Ingatlant csak ingatlanlap szerezhet, ezen felül kizárólag csak látra szóló és lekötött betéteket szerezhet. A nyilvánosnál 1 mrd a min tőke, a zártnál 500 millió.
a.	ingatlanforgalmazó alap: egyetlen ingatlan értéke sem haladhatja meg az alap saját tőkéjének 20%-át
b.	b. ingatlanfejlesztő alap: kizárólag zártvégű alapként hozható létre, egyetlen ingatlan értéke sem haladhatja meg a saját tőke 30%-át
c.	
A befektetési alapok nettó eszközértéke és saját tőkéje

A befektetési alapok nettó eszközértéke nem más mint a befektetési alap portfoliójában szereplő eszközök értéke, csökkentve a portfoliót terhelő összes kötelezettséggel.

A befektetési alapok saját tőkéje induláskor a befektetési jegyek névértékének és darabszámának szorzatával egyezik meg, működése során saját tőke a befektetési alap összesített nettó eszközértéke.
Az egy kibocsátótól származó ép nem haladhatják meg a befektetési alap saját tőkéjének 20 %-át. A befektetési alap sem szerezheti meg az egy kibocsátótól származó ép-k több, mint 20%-át. Az alapkezelő az alap saját tőkéjét nem fektetheti be az alap által kibocsátott befektetési jegybe, és az alapkezelő az alap saját tőkéjét sem fektetheti be az általa kezelt másik befektetési alap által kibocsátott befektetési jegybe.

A nyilvános ép saját tőkéjének eszköz összetételét képezheti:
-	tőzsdén vagy elismert piacon jegyzett ép
-	olyan ép, amelyre a kibocsátó kötelezettséget vállalt a fél éven belüli tőzsdei bevezetésre, vagy más elimert piaci bevezetésre
-	a tőzsdei, piaci bevezetés feltételei hiányoznak, de a vétele megelőző 30 napon belül folyamatosan legalább 2 befektetési szolgáltató nyilvános módon visszavonhatatlan vételi kötelezettséget jelentő árfolyamot tett közzé
-	max. kettő éves hátralévő futamidejű ép
-	állampapír
-	befektetési jegy
-	kollektív befektetési ép
-	bankbetét
-	deviza
-	származtatott termék

A befektetési alap megszűnése

1, a társaság tevékenysége során, a tevékenység keretében bekövetkező olyan tény, amely nem érinti a társaságnak a létét
2, magának az alapkezelő társaság megszűnésének velejárója.
Zártvégű befektetési alap esetén a futamidő vége az alap megszűnését eredményezi.
Nyíltvégű alap esetén megszűnhet az alapkezelő döntése alapján, ha saját tőkéje 3 hónapon át átlagosan nem éri el a 20 millió Ft-ot, akkor köteles megszüntetni. Ha tőkéje negatív, akkor a felügyelet határozatban rendeli el a megszüntetést. A befektetési eszközök értékesítési eljárásával kezdődik, ezeket 1 hónapon belül, ingatlant 3 hónapon belül kell értékesíteni, ez egy alkalommal 3 hónappal meghosszabbítható. Ha ez sem eredményes nyilvános árverés kell. Majd megszűnési jelentést kell készíteni 5 napon belül, 10 napon belül köteles megkezdeni a befektetők kifizetését. Majd a felügyelet törli az alapot a nyilvántartásból.

B 9 A részvény

A részvény az Rt alapításakor vagy alaptőke emelésekor kibocsátott bemutatóra vagy névre szóló ép, mely az Rt alaptőkéjének bizonyos hányadát testesíti meg. Tulajdonosa a pénzét végleges az Rt rendelkezésére bocsátotta, azt nem lehet visszaváltani.
A részvényest vagyoni és tagsági jogosítványok illetik meg.
Vagyoni jog alapján a vállalkozás éves tiszta nyereségének meghatározott hányadára, az osztalékra jogosult, az eredményességétől függően.. Ha jól működik a cég magas az osztalék, ha nem akkor nincs osztalék, és a részvénytulajdonaik erejéig a vállalkozás veszteségeit is viselniük kell.
Tagsági jog alapján részt vehet a közgyűlésen és szavazati, beleszólási joga van.

A részvény tagsági jogokat megtestesítő, bemutatóra vagy névre szóló ép.
Az ép kellékei:
A, Rt neve, székhelye
B, sorszám, sorozatszám, típus és névérték
C, részvény fajtájához fűződő jogok
D, kibocsátás időpontja, alaptőke nagysága, részvények száma
E, igazgatóság 2 tagjának aláírása
F, értékpapírkódja
G, átruházásnak korlátozása

Részvénytípusok
Bemutatóra szóló: ebben az esetben átruházhatók, elegendő az ép egyszerű birtokba adása.
Névre szóló: szabadon átruházható, de csak írásbeli átruházó nyilatkozattal ( forgatmány)
A bemutatóra szóló részvények tulajdonosai nem azonosíthatók, míg a névre szólóknál név szerint azonosíthatók.
Kizárólag névre szóló részvényt bocsáthat ki:
-	zártkörű Rt
-	dematerializált formában kibocsátott részvény
-	bizonyos rt-k alaptőkéje kizárólag névre szóló részvényekből állhat.
Bizonyos részvényfajták kizárólag névre szóló részvényként bocsátható ki: elsőbbségi részvény, dolgozói részvény, kamatozó részvény, ideiglenes részvény.

Részvényfajták
Kibocsáthatók úgy, hogy azonos tagsági jogokat biztosítnak a részvényeseknek, de a társaság a tagjainak eltérő jogokat biztosító részvények kibocsátása mellett is dönthet.

1, Részvényutalvány, ideiglenes részvény
Az Rt a cégjegyzékbe történő bejegyzés előtt a vagyoni hozzájárulásról részvényutalványt állíthat ki. Ez névre szóló (de nem ép). Át nem ruházható. Ez igazolja a részvényes által befizetett összeget és az alakulófélben lévő társasággal szemben fennálló jogokat, mely az alakuló közgyűlésen részvételi és szavazati jogot jelent.
Az Rt a cégjegyzékbe történő felvételétől az alaptőke teljes befizetéséig ideiglenes részvényt kell kibocsátania.. Ez névre szóló ép, amely a hozzájárulás mértékével arányos részvényesi jogokat testesít meg. Átruházható.
A részvényt csak az alaptőke teljes befizetése esetén, a részvényutalványt és az ideiglenes részvényt pedig az alaptőke bizonyos hányadának befizetése esetén kaphatnak a részvényesek.
A részvényes a z alaptőke teljes befizetése után igényelheti a neki járó igazi részvények kiadását.

2. Törzsrészvény
Rendelkezik mindazokkal a tulajdonságokkal, melyek a részvényre, mint ép-ra vonatkoznak.

3. Elsőbbségi részvény
Más részvényfajtával szemben meghatározott előnyt, elsőbbséget biztosít. Ezek összege nem haladhatja meg az Rt alaptőkéjének 50%-át.
Az előny megnyilvánulása szempontjából több részvényosztály létezik
-	osztalékelsőbbséget biztosító részvény
-	likvidációs elsőbbséget biztosító részvény
-	osztalékelsőbbséget és likvidációs elsőbbséget biztosító részvény
-	szavazat elsőbbséget biztosító részvény
-	elővásárlási jogot biztosító részvény

a, osztalékelsőbbséget biztosító részvény
A részvényesek között felosztható nyereségből más részvényfajtát, ill. más részvényosztályba tartozó részvényt megelőzően vagy azoktól kedvezőbb mértékben jogosít osztalékra. Ennek egy módja lehet, hogy a felosztható nyereségtömeg egy részét kizárólag az elsőbbségi részvényesek kapják.

b, likvidációs elsőbbséget biztosító részvény
Az Rt megszűnése esetén a felosztható vagyonból való részesedésre vonatkozó elsőbbséget biztosít a részvényeseknek. A megszűnés után maradó vagyonból a részvény névértéke alapján számított hányadot meghaladó mértékű vagyonrészre lesz jogosult.

c, osztalékelsőbbséget és likvidációs elsőbbséget biztosító részvény
 Együttesen a fentiek.

d, szavazat elsőbbséget biztosító részvény
 Nagyobb mértékű szavazati jogot birtokol a tulajdonosa. Nagyobb arányban befolyásolhatja a társaság döntéseit, de a részvény névértéke szerinti jog 10-szeresét nem haladhatja meg.

e, elővásárlási jogot biztosító részvény
A zártkörűen működő Rt-k részvényeire elővásárlási jogot biztosító részvények.

4. Dolgozói részvény
Az alapszabály rendelkezéseinek megfelelően ingyenesen vagy kedvezményes áron dolgozói részvények is kibocsáthatók.. Ilyeneket csak az alaptőkén felüli vagyonából bocsáthat ki, az alaptőke egyidejű felemelése mellett, legfeljebb az alaptőke 15%-ig.
Korlátozottan forgalomképesek, csak az Rt-n belül lehet átruházni.  A dolgozó halála vagy munkahelye nem nyugdíjazással történő megszűnése esetén az örökös vagy  dolgozó 6 hónapon belül jogosult más munkavállalóra átruházni. Ha ez sikertelen az Rt bevonja vagy átalakítja. A névértéket örökös esetén 30 napon belül a bevonástól, átalakítástól számítva, volt munkavállaló esetén 1 éven belül kell kifizetni. Ha nyugdíjazás miatt szűnik meg a munkahelye, akkor megtarthatja részvényt.

5. Kamatozó részvény
Az alaptőke 10%-át meg nem haladó mértékben előre meghatározott mértékű kamatra jogosító részvények is kibocsáthatók. Ilyenkor az osztalékon felül kamathoz való jog is megilleti a tulajdonost.. A kamat akkor is megilleti, ha az adott évben nincs nyereség.

6. Átváltoztatható kötvény
Az alaptőke feléig kibocsátható olyan kötvény, mely a kötvényes kérésére részvénnyé alakítható.

7. Jegyzési jogot biztosító kötvény
Az alaptőke emelésekor az Rt olyan kötvényt bocsát ki, amely jogosít a később kibocsátandó részvények vásárlására. Az alaptőke emeléskor biztosít elsőbbséget a kötvényeseknek, de csa a részvényeseket követően.

8. Saját részvény
Az alaptőkén felüli vagyonából megszerezheti saját, már befizetett részvényeit. De ez nem haladhatja meg az alaptőke 10%-át. Az Rt a megszerzett saját részvények alapján szavazati jogot nem gyakorolhat, és ezeket 1 éven belül köteles elidegeníteni. Ha ennek nem tesz eleget, a részvényeket köteles bevonni az alaptőkéjének egyidejű leszállítása mellett.

Részvénysorozat
Ép sorozat: azonos típusú, azonos előállítású, azonos jogokat megtestesítő ép egy meghatározott időpontban kibocsátott teljes mennyisége, illetve eltérő időpontban kibocsátott ép-k valamely későbbi időpontban azonos jogokat megtestesítő teljes mennyisége.

Részvények átruházása
A bemutatóra szóló részvénynél nem a befektető kiléte a fontos, hanem csak a pénz, amit befektet. Ezért ez visszaszorulóban van.
 A névre szóló részvény esetében fontos a tulajdonos is. Szabadon átruházható, kivétel a dolgozói részvény, mely  csak a dolgozók körében, illetve a zártkörűen működő Rt-k ép-i. Az alapító okirat előírhatja, hogy átruházásukhoz az Rt beleegyezésére van szükség.

Mindkettő féle ép szabadon átruházható, ez az ügylet érvényes a felek között, de hogy az Rt-vel szemben is érvényes legyen, a névre szóló részvény esetén be kell vezetni a részvénykönyvbe. Az ún. igazoló hatás következményként az új tulajdonost tagnak kell tekinteni az Rt-nél-. A részvénykönyv nyilvántartási célt szolgál, az igazgatóság vezeti. Itt nyilvántartják a tulajdonosokat, részvényesi meghatalmazottakat, lakcímeiket, részvényeik darabszámát.
A részvénynek több tulajdonosa is lehet, de ők az Rt-nél egy személynek számítanak. A tulajdonosok jogaikat csak közös képviselőjük által gyakorolhatják, a kötelezettségekért egyetemlegesen felelnek.

B 10 Az értékpapír nyilvános kibocsátásának feltételei és főbb szabályai

Ép kibocsátás alanyai
Kibocsátó: az a jogi személy, vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely az ép-ban megtestesített kötelezettség teljesítését a maga nevében vállalja.
Forgalmazó: csak befektetési szolgáltató lehet.
PSZÁF: az ép kibocsátás csak e szerv engedélye alapján lehetséges.

Az ép kibocsátásának módjai
1.	Zártkörű kibocsátás: egyedileg előre meghatározott befektetők részére történő kibocsátása a befektetőknek az ép átvételére vonatkozó előzetes szándéknyilatkozata alapján.
2.	Nyilvános kibocsátás: egy előre meg nem határozott befektetői körnek ajánlják fel megvételre nyilvános felhívás formájában nyomtatott sajtó vagy egyéb tájékoztatási eszköz útján. Ilyennek minősül az eredetileg zárt kibocsátású ép nyilvános ajánlattétel útján való felajánlása.
3.	Folyamatos kibocsátás: állampapír és más hitelviszonyt megtestesítő ép kerülhet így forgalomba.

Állampapírokon kívüli ép nyilvános kibocsátása

Kibocsátás feltételei:
 Időbeli feltétel: A kibocsátó kötvény esetén legalább egy teljes üzleti éve működjön, kivéve ha állami kézfizető kezességvállalással vagy más fedezettel hozzák forgalomba.
Személyi feltétel: A nyilvános forgalomba hozatallal kapcsolatos teendők elvégzésére köteles forgalmazót megbízni, kivéve, ha hitelintézet vagy befektetési vállalkozás, vagy más befektetési szolgáltató saját kibocsátású ép-ját hozza forgalomba.
Tárgyi feltétel: a felügyelet által jóváhagyott tájékoztató és nyilvános ajánlattétel.

A, Tájékoztató kellékei
-	kibocsátó bemutatása ( székhely, cégnév, alaptőke, üzleti év, alaptíásai adat, szervezeti felépítés, alkalmazotti létszám, vezetők szakmai adatai, részvényesek száma)
-	kibocsátó üzleti tevékenysége( alaptőke, saját tőke, árbevétel, költség, fedezeti összegek, beruházási adatok, hitelállomány, zálogterhek)
-	pénzügyi jelentés (mérleg, eredmény-kimutatás, könyvvizsgálói jelentés, számviteli politika)
-	peres eljárások (a kibocsátó által és ellen kezdeményezett és folyamatban lévő perek)
-	forgalomba hozatal adatai (összege, költsége, megszerezni kívánt tőke felhasználási célja, kifizető- és letéti helyek, garanciát vállalók, kibocsátandó ép száma, névértéke, fajtája, típusa)

A tájékoztatónak figyelemfelkeltő módon tartalmaznia kell
-	elővásárlási jogot
-	ha a részvényt az Rt alapítása céljából hozzák forgalomba
-	a dematerializált ép forgalomba hozatala esetén azt a tényt, hogy nem kerül nyomdai úton előállítsa
-	kiemelkedő kockázati tényezőket
-	megelőző 3 üzleti éven belül csőd- vagy felszámolási eljárás folytatását
-	könyvvizsgáló nyilatkozatát, hogy az adatok a nyilvántartással megegyeznek

Ezen túlmenően hitelviszonyt megtestesítő ép kibocsátása esetén
-	törlesztés és kamatfizetés időpontját
-	esetleges kamatváltozás szabályait
-	ép-hoz fűződő egyéb feltételeket
-	kötelezettség teljesítésének pénzügyi biztosítékait

A tájékoztató félrevezető adatot, téves következtetés levonására alkalmas csoportosítást nem tartalmazhat.
Szigorú felelősségi szabályok vannak, a kibocsátó és a forgalmazó egyetemlegesen felel, ezt nem zárhatják ki és nem korlátozhatják. A felelősségi szabályokat a tájékoztatónak is tartalmaznia kell. Nem hallgathat el olyan tényeket, melyek a kibocsátó megítélése szempontjából jelentősek. A kibocsátót és a forgalmazót e felelősség a nyilvános ajánlattétel megtételétől számított 5 évig terheli.
A tájékoztató közzétételéhez a PSZÁF jóváhagyása szükséges. A kérelemhez csatolni kell a tájékoztató, a nyilvános ajánlattétel, a jegyzési ív és az ép tervezetét. A jóváhagyást megtagadhatja, ha a tájékoztató nem felel meg a jogszabályi követelményeknek, joggal való visszaélésre irányul. Ha a felügyelet a jóváhagyást megadja az ajánlattételt és a tájékoztatót 30 napon belül közzé kell tenni. A határidő lejárta után újból kérelmezni kell.

B, Nyilvános ajánlattétel
-	felügyeleti engedély számát
-	a forgalomba hozandó ép, kibocsátó megnevezését
-	ép mennyiségét, névértékét, árát
-	eljárás lebonyolítása rendelkezésre álló időt
-	forgalomba hozatali helyeket
-	forgalomba hozatal és fizetés módja
-	tájékoztató megjelenésének, megtekintésnek helye, ideje

A nyilvános ajánlattételt a kibocsátó és a forgalmazó együttesen, hirdetményben hozza nyilvánosságra. A hirdetményt legkésőbb 7 nappal a forgalomba hozatal előtt kell közzétenni.
Közzététel helye:
-	országos napilap
-	Felügyelet által működtetett, vagy ilyennek elismert, a tőkepiac szereplőitől származó hivatalos információk megjelentetését végző nyilvános, elektronikus adattovábbítási és tárolási rendszer
-	Felügyelet által kiadott, vagy ilyennek elismert, a tőkepiac szereplőitől származó hivatalos információk megjelentetését végző nyomtatott napilap

A nyilvános ajánlattételt, a tájékoztató jóváhagyásának számát, időpontját, megtekintés helyét, idejét, módját hirdetményben kell nyilvánosságra hozni.
Az ajánlattétel tartalmazza az ép és kibocsátó megnevezését, ép mennyiségét, névértékét, árfolyamát, jegyzésre nyitva álló időt. A hirdetményt a jegyzés kezdő napját megelőzően 7 nappal  egy országos napilapban és a tőzsde hivatalos lapjában közzé kell tenni.
Semmis a jegyzés, ha a tájékoztató és ajánlattétel nélkül hozták forgalomba az ép-t.
A tájékoztató és nyilvános ajánlattétel közzétételétől számított 15 napon belül meg kell kezdeni a jegyzési eljárást.

Állampapírok nyilvános kibocsátása

A kibocsátó mindig meghatározott személy: Kincstár vagy MNB.
E kibocsátók saját maguk is végezhetik a forgalmazást, és nem törvényi előírása forgalmazó igénybe vétele. De dönthet úgy, hogy forgalmazót vesz igénybe.
Ilyenkor nem tájékoztatót hanem ismertetőt kell kiadni.
Az ismertető nem engedélyköteles, nincs a felügyelet jóváhagyásához kötve, csak tájékoztatás céljából kell benyújtani hozzá. A nyilvános ajánlattételt, az ismertető megtekintésének helyét, idejét és a módját a kibocsátó hirdetményben hozza nyilvánosságra a jegyzés kezdete előtt 5 nappal egy országos napilapban és a tőzsde hivatalos lapjában.

B 11 A fogyasztóvédelem általános szabályai, elméleti alapjai, fogyasztói jogok, a fogyasztóvédelem területei a Fogyasztóvédelmi Törvény alapján

A fogyasztóvédelmi jog célja egy egyensúlyi helyzet létrehozása a piaci viszonyok két szereplője között.
A protekcionista elmélet szerint a fogyasztók áldozatai a szabadpiac visszaéléseinek, ezért a jog feladata visszaélések szankcionálása.
Bourgoignie a másik irányzat képviselője, szerinte a fogyasztóvédelmi jog célja a fogyasztói érdekek védelmének jogi segítése. Ennek fő területei:

Oktatás
A fogyasztó elsajátítja az információ hatékony felhasználásnak módszereit. Cél a kollektív fellépés előnyeiről való tájékoztatás, aktívabb jogérvényesítő attitűd kialakítása az idősebb, fiatalabb és szegényebb rétegek megcélzásával.

Tájékoztatáshoz való jog
Az információval szemben két alapkövetelmény: komplexitás és pluralitás.
Akkor komplex, ha a fogyasztót képes döntési helyzetbe hozni, tekintettel van a fogyasztás összes körülményeire. Tájékoztat a termék vagy szolgáltatás áráról, minőségéről, tulajdonságairól, összetételéről, kötelezettségekről, veszélyekről. Ezt a célt szolgálják a tájékoztatók, használati útmutatók.
Akkor jellemzi a pluralitás, ha nem elégszik meg azzal, hogy egy csatornán, egyoldalú tájékoztatást kap a fogyasztó.

Jogi védelemhez való jog
A fogyasztóval szembeni visszaéléseket a jog eszközével lehet szankcionálni. A legfontosabb a félrevezető, zavarkeltő, megtévesztő információk, hirdetések reklámok elleni védelem, a termékek és szolgáltatások biztonságának védelme, jogellenes ár, uzsorakamatok elleni védelem.

Jogorvoslathoz, igényérvényesítéshez való jog
A fogyasztó igazságszolgáltatáshoz való joga része az emberi és polgári alapjognak. A Rómában 1950. november 4-én aláírt Európai Emberi Jogi Konvenció 6. cikke rögzíti a törvény előtti egyenlőség elvét. Az Alkotmány szintén kimondja, hogy mindenki egyenlő a törvény előtt, és mindenkinek joga van ahhoz hogy a perben jogait és kötelezettségeit egy független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. Az igényérvényesítés terén mutatkozó fogyasztói passzivitás több okra vezethető vissza. Egyik oka, hogy a jogpolitika kevesebb figyelmet szentelt a deklarált jogok érvényesítését szolgáló garanciák kiépítésére, a másik ok az igényérvényesítés költségessége.

 A fogyasztóvédelmi jog lényege, meghatározása
Komplex, interdiszciplináris terület. A fogyasztóvédelem jogági hovatartozásának kérdése a hagyományos álláspont szerint a jogszabályok természetének vizsgálatával volt eldönthető, az új a funkcionalista szemlélet szerint az osztályozás alapja a jogi normák funkciója. Ezt bizonyítja a versenyjog, munkajog, környezetvédelmi jog, agrár jog önálló megjelenése. A normák nemcsak egy jogág jellegzetességeit hordozzák, tartalmaznak közjogi, magánjogi, anyagi és eljárásjogi elemeket is. Ún. vegyes szakjog ágazatok jelnek meg (Eörsi Gyula)
A fogyasztóvédelmi a jog a közjog és magánjog határán helyezkedik el. Ez egy új, plurális, sokszínű autonóm jogterület, amely szabályozza a fogyasztással összefüggőm jogviszonyokat, a fogyasztó és kereskedő, a fogyasztó és termelő közötti kötelmi jogi viszonyokat, de kiterjed azokra a viszonyokra is, melyeknek a fogyasztó nem közvetlenül alanya, de amelynek célja  a fogyasztók, illetőleg a piac védelme.

A fogyasztóvédelmi jog alanya, a fogyasztó
Köznyelvi értelemben fogyasztó, aki megvásárol egy terméket vagy egy szolgáltatást. Egy másik megközelítés szerint fogyasztó az a személy, aki a piacon a kereskedő céggel köt üzletet. Egy harmadik meghatározás szerint fogyasztó az, aki fogyaszt.
Európai szinten kétféle “mintafogyasztó” elképzelés alakult ki. Az egyik az “észszerű fogyasztó”, aki a számára nyújtott információból racionálisan és önállóan képes dönteni.(angol, fr.). a Másik a német típusú, aki az ütődöttség határán mozog, gyámkodásra, segítségre szorul, akit a reklámok megtévesztenek , félrevezetnek.
A fogyasztóvédelmi törvény alapján: fogyasztó az a személy – aki gazdasági vagy szakmai tevékenység körén kívül – árut vesz, rendel, használ, illetve akinek részére a szolgáltatást végzik, aki áruval vagy szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás vagy ajánlat címzettje.
Személy: a törvény nem rendelkezik arról, hogy csak természetes személy, vagy  más is lehet fogyasztó. Az alanyi kört determináló tényező a fogyasztási cél. Ha egy üzletszerű gazdasági tevékenység folytatója maga vagy családtagjai részére vesz egy dolgot, akkor fogyasztó.
Gazdasági, vagy szakmai tevékenység körén kívüli: A dolog vagy szolgáltatás megszerzése, birtoklása, használata a javak végső felhasználása érdekében történik.
A tranzakció jogcíme:  Fogyasztó lehet a vevőn kívül a bérlő, haszonbérlő, lízingbe vevő, az adós, sőt az ingyenesen szerző, és a megajándékozott is. Lehetőség van arra, hogy valaki fogyasztó legyen szerződéses jogviszony nélkül is, tipikusan ilyen a termékfelelősségi jogviszony..
Az áru vagy szolgáltatás: Árunak minősül minden birtokba vehető, forgalomképes dolog, ideértve a dolog módjára hasznosítható javakat is. Szolgáltatás alatt azt a tevékenységet érti a tv, amely a fogyasztóval kialakított közvetlen kapcsolat keretében elégíti ki a fogyasztói szükségleteket, úgy hogy a szolgáltatás nyújtása és igénybevétele időben részben vagy teljesen egybeesik.
A szolgáltatás más személy részére végzett tevékenység, amelyben a szolgáltató és szolgáltatást igénybe vevő egymással egyenrangú és mellérendelt pozícióban van. A szolgáltatás lehet:
-	materiális: szerviz, javító, kölcsönző
-	immateriális: pénzügyi, banki, oktatási, ügyvédi
-	vegyes: egészségügyi

A Fogyasztóvédelmi törvény 1998.január 1-én lépett hatályba.  Tv 3 részből és 10 fejezetből áll.
Az első részben az általános és fogyasztói érdekvédelmet biztosító rendelkezések találhatók
I.	fejezet: tv hatálya, értelmező rendelkezések
II.	fejezet: fogyasztók életének, egészségének, biztonságának védelme
III.	fejezet: fogyasztók vagyoni érdekei védelme
IV.	fejezet: fogyasztók tájékoztatása
V.	fejezet: oktatása
VI.	jogérvényesítési rendszer
A második részben a fogyasztóvédelem állami, önkormányzati és érdekképviseleti intézményrendszerével, fogyasztóvédelmi felügyelőségek eljárási szabályaival foglalkozik a tv.
VII.	fejezet:  az állami fogyasztóvédelem intézményeiről
VIII.	fejezet: önkormányzatok fogyasztóvédelmi feladatai
IX.	érdekképviseleti szervek jogköre
X.	Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség
A Harmadik rész tartalmazza a záró rendelkezéséket.
A preambulum deklarálja a tv célját, amely a fogyasztói alapjogok, a fogyasztó egészségének, biztonságának, vagyoni érdekeinek védelmét, a hatékony és gyors jogorvoslatot. Megfelelő tájékoztatást, oktatást, érdekképviseletet foglal magába.
Az értelmező rendelkezések az általános fogalmakat határozzák meg ( árus, szolgáltatás, fogyasztó, gyártó, fogyasztási kölcsön, forgalmazó..)
A 2, fejezet kimondja, hogy csak biztonságos termék é szolgáltatás kerülhet forgalomba, meghatározza az áru és szolgáltatás biztonságának követelményeit, a biztonságról a gyártó köteles gondoskodni.
A vagyoni érdeket szolgáló általános jogvédelmi rendelkezések a fogyasztási kölcsönszerződés kötelező tartalmai elemei tartoznak a fogyasztók vagyonérdekvédelme körébe.
A fogyasztók tájékoztatására generális szabályok vonatkoznak, hogy a fogyasztó a megfelelő információk birtokában vásárolhasson árut. Külön szabályozza a tv a használati utasítást, tájékozatót, címkézést, csomagolást, ár feltüntetését.
A fogyasztók oktatása állami feladat, amit az iskolák, a felügyelőség és az érdekképviseleti szervek valósítnak meg.
A fogyasztó jogorvoslatok közé került be a békéltető testületek felállítása, és az ügyfélszolgálat létrehozása.
A fogyasztóvédelmi igazgatásért felelős országos szerv a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség, melynek területi felügyelőségei is vannak.
Az önkormányzatok az érdekképviseleti szervekkel kötelesek együttműködni, és tevékenységüket támogatni.
Az eljárási szabályokról a X. fejezet úgy rendelkezik, hogy főszabályként a fogyasztóvédelmi tv speciális szabályait, mögöttes szabályként a Áe-t kell alkalmazni.
A jogharmonizáció miatt módosítandó szabályok:
-	termékbiztonsággal körében a gyártók kötelezettségei, megjelenik a visszahívás intézménye
-	szabályozni kell, hogy mely szerv köteles a bizottságot tájékozatni, hogy mely testületek mely fogyasztói érdekek érvényesítése céljából jogosultak eljárást indítani
-	a címkézés szabályai annyiban változnak, hogy a Belső Piacról származó árunál elegendő az EU-ra való hivatkozás, míg harmadik ország esetén meg kell jelölni a származási helyet
-	használati és kezelési útmutatóra vonatkozó előírások is változnak
-	békéltető eljárás kezdeményezése ingyenessé válik
-	biztosítani kell, hogy a fogyasztóvédelmi szerveztek az európai szervezetekhez csatlakozni tudjanak

B 12 A fogyasztók tájékoztatása, fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolása

( A tisztességtelen szerződési kikötések a 16. tételben van, de hogy mennyire fedi le a tisztességtelen befolyásolást azt nem tudom, de más ötletem nincs erre.)

A fogyasztók csak korlátozott információval rendelkeznek az áruról, szolgáltatásáról, a fogyasztói szerveztek feladata, hogy tájékoztassa a fogyasztókat. Az eladónak általában ez nem volt érdeke, ezért piaci és jogi eszközük segítségével érdekeltté tették. A fogyasztóvédelmi tv tartalmazza ezen rendelkezéseket., de a Ptk-ban és az Ártörvényben is találunk rendelkezéseket.

A tájékoztatási kötelezettség a Ptk-ban
1. Bevezető rendelkezésekben fogalmazza meg az alapelveket, melyek kihatnak a jogághoz tartozó, azzal összefüggő valamennyi területre.4.§ úgy rendelkezik, hogy a felek jóhiszeműen és tisztességesen, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni
2. 205.§ A felek a szerződés megkötésénél együttműködve kötelesek eljárni, és tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről. Ha tájékoztatást elmulasztották és kár keletkezett a Ptk 339. § érvényesül. Ha nem egyszerűen a lényeges körülmények elhallgatása  tekintetében sértette meg a tájékoztatási kötelezettséget, hanem tévedés  vagy megtévesztés áldozata volt, akkor a sérelmet szenvedett megtámadhatja a szerződést, kérheti az érvénytelenség megállapítását, eredeti helyzet visszaállítását.
3. A szerződés teljesítési szakaszára ír elő tájékoztatási kötelezettsége6, minden lényeges körülményre vonatkozóan.
4. A szerződés tárgyára vonatkozó tájékoztatás:
- Adásvételi szerződésnél: az eladó köteles a vevőt a dolog lényeges tulajdonságairól a dologgal kapcsolatos fontos követelményekről, jogokról és terhekről tájékoztatni és az okiratokat a vevőnek átadni. Minden olyan körülményről köteles tájékoztatnia a vevőt, ami a vételi szándéka szempontjából jelentős.
- vállalkozási szerződés: a tájékoztatási kötelezettség kiterjed  minden olyan körülményre mely a vállalkozás eredményességét vagy kellő időre való befejezését gátolja, illetve a ha  megrendelő alkalmatlan anyagot, vagy utasítást ad, arra is figyelmeztetni kell. Köteles a vállalkozó a szolgáltatott dolog felhasználáshoz szükséges információt megadni. A kártérítési szankciók mellett a díjfizetés megtagadásával is felruházza a megrendelőt, ha tájékoztatás hiánya a rendeltetésszerű használtba vételt akadályozza meg.
- megbízási szerződés: a megbízót a tevékenységről és az ügy állásáról kérelemre, de kérelem nélkül tájékoztatni kell, ha más személy igénybevétele vált szükségessé, vagy eltér az utasítástól a megbízó.
- fuvarozási szerződés: a fuvarozó tájékoztatja a feladót a lebonyolítás lényeges körülményeiről (veszélyhelyzet, határidő túllépése, felmerülő akadály)

A szerződéskötést megelőző tájékoztatás elmaradása érvénytelenséget és kártérítést von maga után. A szerződés létrejötte utáni szerződésszegésnek minősül, és a károkozó felel a felróhatóan okozott károkért.

A fogyasztóvédelmi tv tájékoztatásra vonatkozó szabályai

A tájékoztatás célja: alkalmasnak kell lennie, hogy a fogyasztó megfelelő ismeretekkel rendelkezzen az áru kiválasztásához, használatához, fenntartásához. Az alapvető tulajdonságairól, jellegzetességeiről, minőségéről, áráról, használati utasításáról, veszélyekről kell szólnia)

Tájékoztatás formái

Címkézés
Az áru akkor hozható forgalomba, ha a csomagolásán vagy másutt, de az árutól elválaszthatatlanul elhelyezett címkén, jól olvashatóan, magyar nyelven, közérthetően és egyértelműen tartalmazza a fogyasztók tájékoztatásához és a hatósági ellenőrzéshez szükséges adatokat.
Kötelező tartalmi elemi:
-	áru pontos megnevezése
-	gyártó, forgalmazó neve, címe
-	származási hely
Áruspecifikus tartalmi elemek:
-	mérete, nettó mennyisége
-	felhasznált összetevők
-	rendeltetésszerű használhatóság minőségmegőrzés dátuma
-	műszaki jellemzők
-	minőségi osztály
-	energiafelhasználás
-	környezet- és termékkielégítő jelleg
-	megfelelőségi jelölés, engedélyszám
-	veszélyességi tényezők
A címkén szereplő adatok megjelenítésre szigorú formai követelmények nincsenek, lehet szöveg, szám, ábra, kép, jel, csak közérthető és egyértelmű legyen.

Használati és kezelési útmutató
Arra szolgál, hogy a fogyasztókat az áru rendeltetésszerű használatának, felhasználásnak, eltarthatóságának és kezelésének módjáról tájékoztassa. Pl: a rendeltetésszerű használat feltételeiről és utasításokról, tárolási, kezelési feltételekről. Közérthető, egyértelmű é magyar kell legyen. Szimbólumok is használhatók. A használati utasítással forgalmazható áruk körét jsz szabályozza.

Megfelelőségi tanúsítvány
 A gyártó vagy az akkreditál labor tanúsítja, hogy a termék megfelel minőségi követelmények , szabványnak., csak a tanúsítvánnyal együtt hozható forgalomba.8 villamossági termék, élelmiszerek egy része, textil,. Kozmetikum)
 A tanúsítás történhet leírással, jelzéssel, szabvány jelének, számának feltüntetésével.

Árfeltüntetés
Az ár ismeret a legdöntőbb információ. A forgalomba hozatalkor a forgalmazó köteles a fogyasztót írásban tájékoztatni az eladási árról és az egységárról, illetve a szolgáltatás díjáról. Ilyen árként a fizetendő, bruttó árat kell feltüntetni.. Az egységár kötelező, ha az áru különböző mennyiségi kiszerelésben árusítható.. Az árat magyar forintban kell feltüntetni, egyértelműen, könnyen azonosíthatóan és tisztán olvashatóan. Több eladási árat nem lehet feltüntetni. Az árcímke nem takarhatja el a tájékoztatót..
 7/2001, GM rendelet: csak a fogyasztói forgalomba kerülő és a fogyasztók számára felajánlott áruk, szolgáltatások éréra terjed ki. Nem terjed ki a vendéglátás, közétkeztetésre, régiségek és műalkotások értékesítésére, árverésre.
Az eladási ár: az áruért a fogyasztói forgalomban fizetendő ár (Áfa+ más adók +fizetési kötelezettségek).
A szolgáltatás díja:  a szolgáltatásért a fogyasztói forgalomban fizetendő díj ( uaz)
Egységár: az áru kg-jáért, milil-éért, m2-éért, m3-éért vagy darabjáért fizetendő eladási ár.
Ömlesztett áru: melyet nem csomagolnak be vagy mérnek meg előre, csomagolása a fogyasztó jelenlétében történik.
Minden árun illetve az mellet kifüggesztett árjegyzéken fel kell tüntetni az árat. A kis méretű (5 cm, 50 gr) árucikkek, és az automatából árusított cikkek, csomagolatlan áruk esetén elég az áru melletti árjegyzéken feltüntetni. Köteles az ár mellet a forgalmazó az egységárat is kiírni.

Csomagolás
A csomagolásnak olyannak kell lennie, hogy megóvja az áru minőégét, mennyiségét, megkönnyítse az áru szállítását, és kiszolgálását, és védje e az áruval kapcsolatba kerülő személyek biztonságát. Sajátos csomagolási követelményeket állapítanak meg a veszélyes anyagokra, dohányárukra, vetőmagokra, élelmiszerekre, gyógyszerekre, sugárzó anyagokra.  A tájékoztató címkét, kezelési útmutatót a csomagoláson kell elhelyezni.

Felelősség
A gyártó felel a címkézéssel, a használati, kezelési útmutatóval  a megfelelőségi tanúsítvánnyal és csomagolással kapcsolatos kötelezettségekért. Ha gyártó az árut nem látja el ezekkel akkor a forgalmazó feladata. Az árfeltüntetés viszont a forgalmazó feladata.. Az árat nem feltétlenül a terméken kell feltüntetni, minden olyan mód elfogadható melyből egyértelműen könnyen kiderül az ár.

Bizonyítási teher
A bizonyítás i teher a forgalmazóé, neki kell bizonyítania, hogy tájékoztatást  a fogyasztónak megadta. A fogyasztó a gyártóval és az árut forgalomba hozó bármelyik gazdálkodó szervezettel szemben érvényesítheti jogait,

Fogyasztók oktatása
A fogyasztók aktivitására is szükség van a hatékony fogyasztóvédelemhez. Az információk elsajátíthatók az iskolai oktatásban és tömegtájékoztatáson. A Nemzeti Alaptanterv része a fogyasztóvédelmi oktatás.

B 13 Szavatosság

Ha a dolog selejtes hibás, vagy minőségileg nem fele meg az előírásoknak akkor az szerződésszegés. Három követelmény áll fenn: objektív minőségi kőveteményeknek való megfelelés, rendeltetésszerű használtra való alkalmasság és a jogosult szerződésben rögzített elvárásainak való megfelelés.
Megfeleljen egy elfogadható minősédi szintek, melyet jogszabályok szabványok határoznak meg. Alkalmassága azt jelenti, hogy rendelkezzen  mindazokkal a tulajdonságokkal, melyek a termék leírásában, mintájában és rendeltetésre figyelemmel elvárhatók. A jogosult kifejezett elvárásait pedig a szerződésben rögzíteni kell.

A szavatosság
Objektív eszköz annak biztosítására, hogy a szerződés alapján teljesesített dolog vagy szolgáltatás hibátlan 
A Ptk. 305-311./A § tartalmazza a szabályait, a jogharmonizáció a következőket változtatta meg:
- bővül a hibás teljesítés fogalma
- igényérvényesítés határideje: más határidő vonatkozik a fogyasztói szerződésre és egyéb szerződésre
- bizonyítási rendszer, törvényi vélelem felállítása
- igények rendszere
- lánckereskedelem valamennyi szolgáltató/kereskedő tagját terheli a szavatossági kötelezettség
- a szavatosság a szolgáltatások körére is kiterjed

A kötelezett felel azért, hogy az áruban vagy szolgáltatásban a teljesítéskor megvannak a törvényben és a szerződésben meghatározott tulajdonságok. Hibás teljesítésnek minősül a dolog szakszerűtlen összeszerelése, ha az szerelés szerződéses kötelezettség, akkor is, ha a szerelést a fogyasztó végezte, de az útmutató hibájára vezethető vissza hibás szerelés.
A szavatosság magában foglalja dolog fizikai hibátlanságáért való kellékszavatosságot és a korlátozásmenetes tulajdonjog megszerzésére irányuló jogszavatosságot is.

Menetsül a felelősség alól a kötelezett:
-	ha a jogosult a hibát szerződéskötéskor ismerte, vagy ismernie kellett
-	 ha a hiba jogosult által szolgáltatott anyagra vezethető vissza, és erre a kötelezett figyelmeztette őt. 

Szavatossági igények
Kérheti a dolog kijavítását vagy kicserélést, de nem kérheti ezeket, ha
-	annak teljesítése lehetetlen
-	kötelezettnek aránytalan többletköltséget jelentene
Ha a kötelezett a kijavítást megfelelő határidőre nem vállalja, a jogosult a kötelezett költségére maga megjavíthatja, vagy megjavíttathatja. 
Ha kijavítás vagy kicserélés lehetetlen vagy ennek teljesítését a kötelezett nem vállalta, vagy megfelelő határidőn belül nem végezte el a jogosult árleszállítást kérhet vagy elállhat a szerződéstől. De jelentéktelen hiba miatt elállásnak nincs helye.

Igényérvényesítési határidők
Egy rövidebb elévülési és egy hosszabb jogvesztő határidő van. Nem fogyasztói szerződések esetén  a teljesítéstől számított 6 hónap. Ha menthető okból nem tudja érvényesíteni, akkor egy év, tartós használati cikkek esetén 3 év.
Fogyasztói szerződések esetén 2 éves elévülési határidő van, menthető okból 3 évig érvényesítheti igényét. Ez jogvesztő határidő.
Nem számít be az elévülési időbe a kijavítási időnek az a része, mely alatt nem használhatja a dolgot- Az elévülés a javítás következményeként jelentkező hiba tekintetében újra kezdődik.
Az eljárási kérdéseket  a Ptk és a 49/2003.GKM rendelet szabályozza.

Bizonyítás
Ellenkező bizonyításig vélelmezni kell, hogy teljesítést követő 6 hónapon belüli hiba már a teljesítés időpontjában megvolt. Kivétel, ha a hiba dolog jellegével, természetével összeegyeztethetetlen. Itt a bizonyítási teher a kötelezetté. Míg a 6 hónapon túli hibák esetén a fogyasztót terheli a bizonyítás.

Az eljárás menet, költségek
A hiba felfedezést követően a lehető legrövidebb időn belül köteles a jogosult a kifogást a kötelezettel közölni, ez 2 hónap.
A szavatossági kötelezettség teljesítésével és a szerződésszerű állapot megteremtésével kapcsolatos költségek a kötelezetett terhelik. Kicserélés vagy elállás esetén a jogosult nem köteles a dolognak azt az értékcsökkenését megtéríteni, amely a rendeltetésszerű ű használat következménye.
49/2003. GKM rendelet
-	a fogyasztói szerződés megkötésének tényét bizonyítottnak kell tekinteni, amennyiben a fogyasztó az ellenérték megfizetését igazoló bizonylatot bemutatja
-	a fogyasztói kifogásról jegyzőkönyvet kell felvenni, másolatát a fogyasztónak kell adni
-	a kijavítást, cserét 15 napon belül el kell végezni, elismervény ellenében
-	 Fogyasztóvédelmi felügyelőségtől szakvéleményt lehet kérni
 Az objektív kellékszavatossági igényérvényesítésen túl a jogosult kérheti kárának megtérítését is.

B 14 Jótállás

A jótállás a hibás teljesítésért vállalt fokozott helytállás. Aki jótállásra köteles, csak akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a hiba oka teljesítés után következett be. A jótállás szerződésbiztosító mellékkötelezettség, a szavatosságnál szigorúbb felelősség.

A jótállás keletkezése
 1. Szerződéssel, kötelezett helytáll a dolog hibátlanságáért.
 2. Jogszabály írja elő. ( tartós fogyasztási cikkeknél, javító-karbantartó szolgáltatásoknál, új lakásokra)

A jótállási idő
A jótállási szabályok jogvesztő határidőket állapítanak meg. A tartós használtra rendelt termékre főszabályként min. 1 év. Az új lakóépületben lévő lakások szerkezetére, berendezésére 3 év. Javító-karbantartószolgáltatásokra 3-12 hónap. 

Bizonyítási teher
A szavatosság tekintetében a jogosult köteles bizonyítani, ezzel ellentétben a jótállásnál a bizonyítás terhe a kötelezetten nyugszik.. Tehát a jótállási kötelezettség alól az eladó akkor mentesül, ha bizonyítja, hogy a hiba oka teljesítés után keletkezett. Ha a hiba teljesítéstől 6 hónapon belül keltezett akkor a bizonyítás a kötelezettet terheli fogyasztói szerződéseknél, míg az elévülés maradék 1,5 évében a jogosultat.

Tartós használtra rendelt termékek jótállása
A fogyasztói szerződés keretében értékesített, a rendelet (151/2003,Korm.r) mellékletében meghatározott új dolgokra terjed ki (gépek, személygépkocsi, bútorok, elektromos cikkek).
Jótállásra kötelezett az a személy, akit a fogyasztói szerződés a szerződés tárgyát képező szolgáltatás nyújtására kötelez (forgalmazó)
A jótállási jogokat a fogyasztási cikk tulajdonosa érvényesítheti. A kötelező jótállás legrövidebb időtartama 1 év, ami a cikk átadásával vagy üzembe helyezésével kezdődik. A jótállási kötelezettség teljesítésével kapcsolatos költségek a termelőt terhelik, köteles megtéríteni y vásárló indokolt utazási és szállítási költségét is.

Jótállási igények
Kérheti az áru kijavítását, árleszállítást, kicserélést, érdekmúlás esetén elállhat.
A termék kijavítása esetén a jótállás időtartama meghosszabbodik, azzal az idővel, ameddig nem használhatta. A javítás során a termékbe csak úja alkatrész kerülhet.
A javítás után köteles a szolgáltató feltüntetni:
- javítási igény bejelentésének, javításra átadásnak időpontját, km óra állását
- hiba okát, javítás módját
- visszaadás időpontját
- jótállás új határidejét

A 10 kg-nál nehezebb, tömegközlekedésen kézicsomagként nem szállítható termékek esetén helyben kell javítani (kivéve járművek). Ha a javítás a helyszínen nem végezhető el a szállításról a forgalmazó gondoskodik.
Csereigény érvényesítését megfelelő időn belül teljesíteni kell, kényelmetlenség nélkül. Ha a vásárlástól számított 3 napon belül meghibásodik, köteles kicserélni a forgalmazó, feltéve, hogy a hibát rendeltetésszerű használat okozta. Kicserélés esetén a jótállás időtartama újra kezdődik. Ha cserére nincs lehetőség, a vásárló elállhat szerződéstől. A vételárat vissza kell fizetni. Más típusú termék választására is jogosult.

Igényérvényesítés

A jótállás időtartama alatt bármikor a jótállási jeggyel lehet. A jegyen fel kell tüntetni:
- forgalmazó nevét, címét
- fogyasztási cikk megnevezését, típusát, gyártási számát
- gyártó, importáló nevét, címét
- fogyasztót megillető jogokat, érvényesítési határidőt
- vásárlás, üzembe helyezés időpontját
- utalni kell arra, hogy a jótállás a fogyasztó törvényből eredő jogait nem érinti
A jótállási jegy szabálytalan kiállítása átadásának elmaradása nem érinti a jótállási kötelezettségvállalás érvényességét.

A kötelező jótállás és szavatosság sok esetben egymást lefedi, és a nem kellő átláthatóság miatt bizonytalanságot eredményez a jogalkotás során.

B 15 Termékfelelősség

A XX. században kezdődött a relatív szerkezet bomlása, hogy a szerződésen  kívülállókat is bevonja a felelősségi körbe. Hogy mások egészségében, életében vagy dolgaiban okozott károkért felelősségre vonhassák a gyártókat, forgalmazókat. Az első szabályozás az USA-ban született meg 1965-ben Second Restatment of Torts. A EK 1985-ben fogadta el a termékfelelősségi szabályok közelítéséről szóló irányelvet. A magyar jogban 1993-ban jelent meg, mint sui generis felelősség. A 70.es években a hibás teljesítés miatt a gyártókat és forgalmazókat nem vonták felelősségre a szerződéses jogviszony hiánya miatt. Majd a joggyakorlatban kezdett kialakulni az a nézet, hogy a kárért a fennálló felelősség az általános polgári jogi felelősség szerint alakul, akkor is, ha a kárt okozó a termék előállítója.

1öö3. évi X. törvény szabályozza ma a  termékfelelősséget, melynek ihletője az EK 85/374. irányelve.

A gyártó fogalma
A termékfelelősség alapján esősorba a gyártó felel a termék hibája által okozott károkért, ha nem állapítható meg, hogy ki a gyártó, a termék forgalmazóját kell gyártónak tekinteni, amíg a forgalmazó a gyártót meg nem nevezi. Ezt 30 napon belül teheti meg. Ha több személy felel a kárért felelősségük egyetemleges. 

A termék fogalmi köre
Terméknek minősül minden ingó dolog valamint a villamos energia. 2003.01.01-től terméknek minősülnek a mezőgazdasági őstermékek is. Tehát a földművelés, erdőgazdálkodás, állattenyésztés, halászat és vadászat termékei.
Nem alkalmazható  a törvény a nukleáris baleset okozta károkra, melyeket ratifikált nemzetközi egyezmények szabályoznak( itt az állam kártalanít).A tv kezdetben kizárta a gyógyszerek által okozott károkért való felelősséget is, ezt a gyógyszertv megváltoztatta, az engedéllyel forgalomba hozott gyógyszerek tekintetében. A szellemi tevékenységekre nem alkalmazható a tv. Ugyanakkor szükség lenne a hibás szolgáltatások nyújtása miatt keletkezett árok esetén is objektív felelősségre.

A termékhiba
A termék akkor hibás, ha nem nyújtja azt a biztonságot, amely általában elvárható, figyelemmel a termék rendeltetésére, ésszerű használatára, tájékoztatásra, , forgalomba hozatal időpontjára, a technika és tudomány állására.

A termékfelelősség fogalma
A termék gyártója felel termék hibája által okozott károkért. A gyártó csak a tv-ben felsorolt okokra hivatkozással mentesülhet. A károsulttal szemben a gyártó felelősségének korlátozása vagy kizárása semmis. A kárt a termék hibáját és a kettő közötti okozati összefüggést a károsult köteles bizonyítani.

A felelősség alóli mentesül a gyártó, ha bizonyítja, hogy
1. a terméket nem hozta forgalomba
2. nem üzletszerű forgalmazás céljából, nem üzletszerű gazdasági tevékenység körében gyártotta, forgalmazta
3. hiba a forgalomba hozatal után keletkezett
4. a termék hibáját a jogszabálynak vagy hatósági szabálynak való megfelelés okozta
5. a hiba a forgalomba hozatalkor a tudomány és technika állása szerint nem volt felismerhető
6. az alapanyag vagy résztermék gyártója menetsül, ha a hibát termék szerkezete, összetétele, vagy a végtermék gyártója által adott utasítás okozta

A tv a fogyasztóra hárítja a tudomány és technikai fejlődés kockázatát. Ha károsult nem fogadja el, kénytelen azt bizonyítani, hogy a gyártónak lehetősége lett volna a hiba felfedezésére. (Contergan ügy: a gyógyszer hibája miatt végtaghiányos gyerekek születtek, de a jogászok arra hivatkoztak, hogy a tudomány akkori állása szerint a hiba nem volt felfedezhető)
A gyártó nem mentesül a felelősség alóla károsulttal szemben, ha akár bekövetkeztében harmadik személy is közrehatott.
A gyártónak nem kell megtérítenie a kárnak azt a részét, amit a károsult felróható közrehatásával okozott.

A kár fogalma és mértéke
A kár magába foglalja:
- a hibás termék által okozott halál, testi sérülés vagy egészségkárosodás folytán bekövetkezett vagyoni és nem vagyoni kárt
-  a hibás termék által más dolgokban okozott 500 eurónál nagyobb összegű kár esetén
                       a, ha a kárt szenvedett dolog magánhasználat tárgya
                        b, és azt a károsult rendszerint ilyen célra használta
Korlátozott, hiszen csak a tényleges kárra és a magánhasználat dolgaira szűkíti le a kár fogalmát, itt a z elmaradt haszon megtérítésére nincs lehetőség.

 Az igényérvényesítés
3 éves elévülési határidőt biztosít a tv. Az elévülés akkor kezdődik, amikor a károsult tudomást szerzett, vagy szerezhetett volna a kárról, a termék hibájáról, vagy a hiba okáról, valamint a gyártó vagy importáló személyéről.
A jogvesztő határidő 10 év, ez a termék forgalomba hozatalával veszi kezdetét. A tv 1994-ben lépett hatályba, tehát csak az ezután forgalomba hozott termékekre terjed ki.
A tv fenntartja az igénykummuláció lehetőségét, a termékfelelősségi  igény érvényesítése nem zárja ki egyéb szerződésen kívüli károkért való felelősségen alapuló igényérvényesítést. 

B 16 A fogyasztói szerződések sajátosságai
 
1.	Általános szerződési feltételek, tisztességtelen kikötések
A szerződéskötés egyszerűsítése érdekében azonos ügyletekre vonatkozó szerződési feltételeket dolgoznak ki, és a blankettaszerződésben már csak utalnak ezekre. Pl.: banki ügyletek, biztosítás, utazási szerződés. De gyakran az egyik fél számára egyoldalúan hátrányos, tisztességtelen feltételeket tartalmaznak, melyeket a gyengébb fél kénytelen lefogadni. Az ÁSZF modernizálásával ezek megtámadhatóvá váltak.
 ÁSZF-nek minősül az a feltétel, amelyet az egyik fél több szerződés megkötése céljából egyoldalúan előre meghatároz, amelynek meghatározásában a másik fél nem működhetett közre.
 ÁSZF alkalmazása esetén a felek konszenzusának ki kell terjednie ezen feltételekre is, csak akkor válnak a szerződés részévé, ha a másik fél a tartalmát megismerte és kifejezetten vagy ráutaló magtartással elfogadta.. Ha az ÁSZF eltér a szokásos gyakorlattól, csak akkor válik  a szerződés részévé, h a másik fél figyelmét felhívták és ő elfogadta ezt.. Ha a szerződés tartalma nem állapítható meg egyértelműen, akkor a fogyasztó számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni.

A tisztességtelen kikötés vizsgálata
Akkor tisztességtelen, ha a jóhiszeműség sérelmével a felek szerződésből eredő jogosultságait és kötelezettségeit egyoldalúan és indokolatlanul az egyik fél hátrányára állapítja meg. Minden releváns körülményt vizsgálni kell. Nem tekinthető tisztességtelennek az a feltétel, amit jogszabály állapít meg. Ezek kiszűrésére egy preventív kontroll jött létre, a gazdasági kamara jogosult kérelemre véleményt nyilvánítani.

Megtámadása
Egyedi megtámadási jog: mindig a konkrét egyedi szerződéshez kapcsolódik.
Közérdekű megtámadás: az ügyész, miniszter, országos hatáskörű szerv vezetője, jegyző, főjegyző, gazdasági kamara, hegyközség szervezet, fogyasztói érdekképviselet támadhatja meg bíróság előtt, ilyenkor minden így kötött szerződésre kiterjedő hatállyal állapítják meg az érvénytelenséget. Feljogosítja az ítéletben a bíró a kereset indítóját, hogy  a jogsértő költségére országos napilapban tegye közzé az ítéletet. Nem hat ki a már teljesített szerződésekre.
A tisztességtelen kikötést akkor is megtámadhatja a fogyasztó, ha az nem minősül ÁSZF-nek.
A 18/1999 Kor rendelet határozza meg a tisztességtelennek minősülő feltételeket. Megkönnyíti a jószándékú cégek jogkövetését, a fogyasztó könnyebben tudja eldönteni, hogy mit tud megtámadni, és a bíró könnyebben tud dönteni.

Feltétlenül tisztességtelen kikötések (tilos) semmis a szerződés
-	a szerződés bármely feltételének értelmezésére csak a gazdálkodó szervezte jogosult
-	a gazdálkodó jogosult megállapítani, hogy a teljesítése szerződésszerű
-	a fogyasztót teljesítésre k9telezi akkor is, ha a szervezte nem teljesít
-	a gazdálkodó szervezte bármikor elállhat
-	ha a fogyasztó erre nem jogosult, kizárja, hogy a szerződés megszűnésekor visszakövetelje a már teljesített szolgáltatását
-	kizárja, hogy a fogyasztó szerződéses kötelezettségeit beszámítással szüntesse meg
-	a gazdálkodó tartozását más személy a fogyasztó beleegyezése nélkül átvállalhatja
-	kizárja vagy korlátozza a közreműködőért való felelősséget
-	kizárja vagy korlátozza az igényérvényesítési lehetőségeit
-	 bizonyítási terhet a fogyasztó hátrányára változtatja meg

Vélelmezetten tisztességtelen kikötések
-	a fogyasztó meghatározott magatartását szerződési nyilatkozata megtételének vagy elmulasztásának minősíti, ha magatartásra nyitva álló idő ésszerűtlenül rövid
-	fogyasztó nyilatkozatára ésszerűtlen alaki követelmények
-	 meghosszabbítja a határozott időre kötött szerződést
-	lehetővé teszi a gazdálkodó szervezet számára, hogy a szerződést egyoldalúan, alapos ok nélkül módosítsa
-	Alapos ok nélkül eltérően teljesítsen
-	 A teljesítést olyan feltételtől teszi függővé, melyet csak ü tud befolyásolni, kivéve ha a fogyasztó elállhat
-	 aránytalanul hosszú vagy nem megfelelő határidőt biztosít
-	kizárja vagy korlátozza a fogyasztó jogszabályi jogait
-	kizárja, hogy a fogyasztónak visszajárjon az általa kifizetett összeg, ha a fogyasztó nem teljesít
-	a fogyasztót túlzott mértékű pénzösszeg fizetésére kötelezi, ha nem vagy nem szerződésszerűen teljesít
A jogalkotó ezekben az estekben nem nyilatkozik a jogkövetkezményről.

2.	Távollévők közötti szerződések

Az elektronika fejlődésével (emilben) egyre olcsóbban és nagyobb tömegekhez juttatható el a reklámanyag. Egy kényelmes kereskedelmi üzletkötési lehetőség, a fogyasztó a nap bármely szakában vásárolhat. Azonban a háló felhasználható bűncselekményekre is (drog, pornográfia, prostitúció, pénzmosás, adatokkal való visszaélés). Kockázatot jelent, hogy az eladó és a vevő földrajzilag távol van egymástól.
97/7/EC irányelv, majd a 17/1999, Korm.r. a távollévők közti szerződésekről

Távollévők között kötöttnek minősül a gazdálkodó szerv és a fogyasztó által kötött szerződés, ha az kizárólag távközlési eszköz használata útján jön létre. A rendelet nem egy szerződési típust szabályoz, hanem a szerződéskötés sajátos módszeréhez fűz jogi garanciát.
Nem tartoznak a rendelet hatálya alá: pénzügyi, biztosítási szerződések, automatákból való vásárlások, távbeszélő állomások igénybe vétele, építési szerződések, árverések.
Távközlő eszköznek minősül minden olyan eszköz, mely alkalmas a felek távollétében szerződési nyilatkozatok megtételére (címzett vagy e nélküli nyomtatvány, szabványlevél, sajtóban közzétett megrendelőlappal ellátott hirdetés, katalógus, telefon, automata, rádió és videotelefon, email, fax, TV)
Gazdálkodó szervezetnek minősül minden Mo-on működő vállalkozás, így a mo-i telephellyel működő külföldi vállalkozások is.
Nem tartalmazza rendelet, hogy ki minősül fogyasztónak.. Ha jogszabály nem tartalmaz rendelkezést, akkor a jogterületre kiterjedő különös norma rendelkezését kell figyelembe venni. A fogyasztóvédelmi tv szerint fogyasztó az a személy, aki gazdasági tevékenységén kívül árut vesz, rendel, kap, használ, illetve akinek a részére a szolgáltatást végzik, aki az áruval vagy szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás címzettje.

Előzetes tájékoztatási kötelezettség
Tájékoztatni kell a fogyasztót közérthetően, pontosan, egyértelműen:
-	gazdálkodó szervezte nevéről, székhelyéről, tel. számáról, adószámról
-	dolog, szolgáltatáslényeges tulajdonságairól
-	ellenszolgáltatásról
-	szállítási költségről
-	fizetés módjáról. Teljesítés, szállítás feltételeiről
-	elállás jogáról
-	távközlő eszköz használatának díjáról
-	ajánlati kötöttség idejéről
-	szerződés legrövidebb időtartamáról

Az előzetes tájékoztatást a szerződés megkötése előtt kellő időben, de legkésőbb a szerződés megkötésekor írásban köteles megismételni. Ki kell terjednie az elállási jogra, jótállásra, szavatosságra, kifogások érvényesíthetőségének helyére

A fogyasztó feltétlen elállási joga: indoklás és kártérítési kötelezettség nélkül elállhat a szerződéstől 8 munkanapon belül. Dologátadási szerződéseknél a kezdő nap a dolog átadás napja, szolgáltatási szerződéseknél a szerződéskötés napja.
Ha a gazdálkodó szervezet nem adott írásbeli tájékoztatót, a fogyasztó elállási jogát 3 hónapon belül gyakorolhatja. Ha az írásbeli tájékoztatásra a 3 hónapos póthatáridő alatt kerül sor, akkor ennek átadásától számított 8 nap.
Az elállási jog gyakorlása folytán az eredeti, szerződéskötés előtti állapot visszaállítása történik. Vissza kell fizetni a fogyasztó részre a vételárat, a fogyasztónak vissza kell adnia az árut, a posta és telefonköltséget neki kell viselnie. Az elállás felbontja a hozzá kapcsolódó kölcsönszerződést is.
Nincs elállási joga:
-	ha a fogyasztó beleegyezik abba, hogy a 8 napos elállási határidő előtt megkezdjék a teljesítést
-	ha olyan áruról van szó, melynek éra a pénzpiac ingadozásaitól függ
-	személyre szabott, kötött vagy egyedi szolgáltatás esetén
-	felbontott videó és magnókazetta, szoftver
-	hírlap, folyóirat, időszaki lap terjesztése
-	szerencsejáték szerződés
A Ptk tiltja a joggal való visszaélést, tehát ha  a fogyasztó az eléállási jogot nem rendeltetésszerűen gyakorolja, a gazdálkodó kérheti a joggal való visszaélés megállapítását.

Teljesítés
A gazdálkodó szervezte köteles az árut vagy szolgáltatást a vevő részére átadni.. Ellenkező megállapodás hiányában a vevő felszólítása utáni 30 napon belül. Ha az áru nem áll rendelkezésre erről a fogyasztót tájékoztatni kell. Ha úgy állapodtak meg a szervezet helyettesítő áruval is teljesíthet.
A bizonyítási teher a gazdálkodó szervezeten van, hogy eleget tett tájékoztatási kötelezettségének, betartotta  a határidőket, beszerezte a fogyasztó hozzájárulását, hogy a szerződéskötéshez faxot vagy automata hívókészüléket használjon.
Ha a gazdálkodó szervezet rendelés nélkül küld árut, teljesít szolgáltatást, semmiféle ellenszolgáltatást nem követelhet a fogyasztótól, a fogyasztó tiltakozásának elmulasztása esetén sem vélelmezhető, hogy a fogyasztó az ajánlatot utólagosan elfogadta.
A szabályok egyoldalúan kógensek, csak a fogyasztó javára lehet eltérni.
A korm. Rendelet nem rendelkezik a jogérvényesítési rendszerről.

3.	Az ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződések – Timeshare

A középréteg számára is anyagilag elfogadható, hosszú távú és gazdaságos üdülési lehetőséget biztosítottak. Európai Timeshare Szövetség (ETF) és a Timeshare Európai Szervezet (OET). Főszabályként a vevő az üdülőtulajdon tartós, időben osztott használatára válik jogosulttá az általa fizetet vételár fejében. 94/47/Ek irányelv az ingatlanok időben osztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződésekről a fogyasztók védelmét tartja szem előtt, igyekszik közelíteni a tagállamok szabályait, a tájékoztatási kötelezettség és az elállás tekintetében.
Mo-on  a 20/1999. Korm. rendelet szabályozza.

A rendelet hatálya kiterjed a fogyasztó és értékesítő közötti ingatlanok időben megosztott használati jogának megszerzésére irányuló szerződésekre, valamint a használati jog átruházására irányuló mo-i üzletszerű gazdasági tevékenységre.
Fogyasztó az, aki gazdasági  vagy szakmai tevékenységén kívül köt szerződést.
Gazdálkodó szervezet a magyar és mo-i fiókteleppel rendelkező külföldi székhelyű vállalat.

A Timeshare szerződés olyan szerződés, amely alapján a fogyasztó az értékesítőtől ellenérték fejében legalább 3 éves időtartamra jogot szerez egy vagy több ingatlan ismétlődő, meghatározott időtartamú üdülési vagy lakáscélú használatára.. Lehet dologi jogi, kötelmi jellegű vagy ún. közvetett jogszerzés.
 A fogyasztónak írásbeli egyértelmű és közérthető tájékoztatásra van joga, magyar nyelven:
- az értékesítő és ingatlantulajdonos cégnevét, székhelyét, nyilvántartási számát
- használati jog pontos tartalmát
- figyelmeztetési kötelezettség terheli az értékesítőt, ha a fogyasztó nem szerez tulajdoni vagy használati jogot
- az ingatlan felszereltségéről, állapotáról,, megközelíthetőségéről
- Használatbavételi, építési engedélyek számáról
- építési munkálatok állásáról
- kiegészítő szolgáltatásokról, közművekről
- használati joggal való rendelkezés feltételeiről
- elállás jogáról, és arról, hogy a fogyasztót a z elállási idő lejárta előtt semmilyen fizetési kötelezettség nem terheli
A szerződést írásba kell foglalni, és egy példányt a fogyasztónak át kell adni. Ha az ingatlan fekvése szerinti nyelv eltér a szerződés nyelvétől, akkor egyhiteles fordítást is.. Az alakiság megsértése semmissé teszi a szerződést.
 Az értékesítő csak rajta kívülálló okból módosíthatja a szerződést a tájékoztatóhoz képest, de erről értesíteni kell a fogyasztót. Meg kell jelölni a fogyasztó nevét, lakóhelyét, a használati jog mértékét, használati jog kezdetét, ellenértéken felüli díjfizetést.
Garanciát jelent a feltétlen elállási jog, mely a szerződés vagy előszerződés megkötésétől számított 15 napon belül illeti meg. Ha az írásbeli tájékoztatás elmarad vagy nem az előírt nyelven történik ez 30 napra nő..
Vita esetén az értékesítőt terheli annak bizonyítása, hogy a tájékoztatót az előírt nyelven, a szerződés egy példányával, az ingatlan fekvése szerinti hivatalos fordítással együtt a fogyasztónak átadta.
A fogyasztó nem mondhat le érvényesen a rendeltben meghatározott jogáról-

4.	Házaló kereskedés

 A kereskedő megy el a fogyasztóhoz a lakására vagy munkahelyére, és ott próbálja rávenni valamilyen üzlet megkötésére. Nincs lehetősége a fogyasztónak, hogy laposan átgondolja a feltételeket, utánanézzen a piaci árnak, összehasonlítsa más termékekkel.. A 44/1998, Kor. Rendelet szól a házaló kereskedésről..
Ilyennek minősül az eladó üzletén, telephelyén kívül kötött szerződés, melynek útján az eladó árut értékesít, vagy szolgáltatást nyújt. Ilyennek kell tekinteni a vásáron, piacon, a fogyasztó lakásán, munkahelyén megkötött szerződéseket, kivéve, ha a fogyasztó kezdeményezi.
 Csak olyan áru forgalmazható, amely közismert rendeltetésű és bontatlan ipari csomagolású. Nem forgalmazható: kábítószer, pszichotróp anyag, jövedéki termék, gyógyszer, ennek nem minősülő gyógyhatású készítmény, állatgyógyászati készítmény, robbanásveszélyes, veszélyes hulladék, nemesfém, drágakő, abból készölt ékszer, élelmiszer.
A fogyasztót 8 munkanapon belül indoklás és kártérítési kötelezettség nélkül megilleti az elállás joga.
Nem gyakorolhatja ezt, ha a hibátlan árut nem vagy csak csökkent értékben tudja visszaadni.

Az eladó köteles a fogyasztót írásban tájékoztatni az elállás jogáról, és annak a személynek nevéről, székhelyéről, ahol e jogát gyakorolhatja. Köteles átadni a jótállási jegyet és a jótállásról szóló tájékoztatót, magyar használati utasítást. Ha ezeknek nem tesz eleget semmis a szerződés. A fogyasztó lakásán kizárólag 8 és 20 óra között jelenhet meg. Köteles felmutatni egyéni vállalkozói igazolványát.
Ha az eladó 3. személy ügynökeként vagy megbízásából köt szerződés az eladó és a megbízó egyetemlegesen felel. Ha azonban az eladó a kereskedő munkavállalójaként köt szerződést, akkor a gazdálkodó szervezet felel.

5.	Fogyasztási kölcsön

Az áruvásárlások csak a vételár bizonyos részét kell készpénzben megfizetni, a többire részletfizetést engednek, vagy kölcsönt nyújtanak. Fogyasztási kölcsön minden olyan kölcsön, részletfizetés vagy halasztott fizetés, amelyet gazdálkodó szervezet a fogyasztó részére nyújt az általa forgalmazott áru vagy szolgáltatás megvásárlásához. A forgalmazó által nyújtott kölcsön, ami mindig áruvásárláshoz kapcsolódik.. Nem tartozik ide a pénzintézetek által az áruvásárláshoz nyújtott fogyasztási kölcsön, bár elnevezése ugyanaz.
A fogyasztási kölcsönszerződést írásba kell foglalni. Ez a fogyasztók fokozott védelmét szolgálja, jogviták során megkönnyíti a bizonyítást. Az eladó k9öteles a szerződés egy példányát a vevőnek átadni.
Kötelező tartalmi elemei:
-	Tárgyát képező áru vagy szolgáltatás meghatározása
-	A fizetendő ellenszolgáltatás
-	A tulajdonjog átszállásának időpontja és feltételei
-	A szerződéssel kapcsolatos összes költség
-	Az éves teljes hiteldíj összege
-	Hiteldíj módosítás feltételei
-	Fizetendő részletek száma, összege, időpontok
-	Az áru vagy szolgáltatás árának változásának feltételei

A hitelező köteles a fogyasztót a kölcsönszerződés megkötésekor minden olyan szerződési feltételéről értesíteni, amely jogszabály alapján válik a szerződés részévé.
Ez egyoldalú kógens szerződés, azoktól a fogyasztó hátrányára nem lehet eltérni.
A szerződés kötelező tartalmára vonatkozó előírások megszegése a semmiségét vonja maga után, a semmiségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
Megszűnik a szerződés, ha a törlesztési idő lejár, és a kölcsönt a vevő megfizette. A vevő a lejárat előtt is visszafizetheti a kölcsönt.
6.	Elektronikus kereskedelem - elektronikus aláírás

A szabályozás hiánya akadályozta az elektronikus kommunikáció és a e kereskedelem fejlődését.1999-ban elfogadott EK irányelv szerint ún. hitelesítési szolgálatokat kell felállítani, akik tanúsítványt bocsátanak ki az aláírás hitelességéről. Ezt a feladatot elláthatja állami szerv vagy egyéb természetes személy.
Elektronikus aláírás: más elektronikus adattal elválaszthatatlanul összekapcsolt, azzal logikai összefüggésben álló elektronikus formátumú adat.
Fokozott biztonságú aláírás: alkalmas az aláíró azonosítására, és egyedülállóan hozzá köthető, olyan eszközzel hozták létre, a mi kizárólag az aláíró befolyása alatt áll, a dokumentum tartalmához olyan módon kapcsolódik, hogy minden módosítás érzékelhető.
Minősített elektronikus aláírás: olyan fokozott biztonságú aláírás, amely biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel készült, és hitelesítése céljából minősített tanúsítványt bocsátanak ki.
Az aláírás előállító eszközök, akkor minősülnek biztonságosnak, ha
-	az aláírás-létrehozó adat aláírónként mindig különbözik, titkossága biztosított
-	bizonyossággal állítható, hogy a használt aláírás-létrehozó adat nem rekonstruálható
-	az aláírás-létrehozó eszközöknek nem szabad az aláírandó e dokumentumot módosítaniuk.
Az elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatások:
-	e aláírás hitelesítés
-	időbélyegzés
-	aláírás létrehozó eszközön az aláírás-létrehozó adat elhelyezése
A hitelesítés szolgáltatás keretében azonosítják az igénylő személyét, tanúsítványt bocsátanak ki, nyilvántartásokat vezetnek, nyilvánosságra hozzák a tanúsítványhoz való szabályzatokat.
Időbélyegzés: a szolgáltató a dokumentumhoz időbélyegzőt kapcsol.

A hitelesítő fele minden olyan kárért, amely azért keletkezett, mert az illető bízott a szolgálat által hitelesített tanúsítványban. Ezen belül a szolgáltató fele az adatok valódiságáért. A szolgáltató harmadik személlyel szemben a 339.§ szerint az aláíróval szemben a szerződésszegésért fennálló felelősség szabályai alapján felel.
A szolgáltató fele azokért a károkért is, amik abból fakadnak, hogy elmulasztotta bejegyezni a tanúsítvány visszavonását. A bizonyítási teher a szolgáltatón van. Mentesül a szolgáltató, ha élt az Un. Korlátozás lehetőségével. Ez alapján előzetesen a szolgáltatás felhasználásának földrajzi, tárgyi illetve egyéb korlátozását jelölheti meg, vagy korlátozhatja az egy alkalommal vállalható kötelezettség legnagyobb mértékét.. Ha a korlátokat az aláíró túllépi, akkor a szolgáltatót nem terheli felelősség.
A Hírközlési Felügyelet hatáskörébe tartozik a hitelesítő szolgáltatók ellenőrzése.

Elektronikus kereskedelmi szolgáltatás: olyan információs társadalommal összefüggő szolgáltatás, amelynek célja áruk, szolgáltatások üzletszerű értékesítése, beszerzése, cseréje.
Infoprmációs társadalommal összefüggő szolgáltatás: elektronikus úton, távollévők részére, ellenszolgáltatás fejében nyújtott szolgáltatás, az igénybevételét a vevője egyedileg kezdeményezi, továbbá mindazon ellenszolgáltatás nélkül, elektronikus úton, távollévők részére ,egyedileg kezdeményezett szolgáltatások, melyek a szolgáltató részéről nem az Alkotmány által biztosított véleményszabadság gyakorlásának körébe tartoznak.
Igénybe vevő: az a természetes személy, jogi személy, vagy e nélküli szervezet, aki információs társadalommal összefüggő szolgáltatást vesz igénybe.
Szolgáltató: az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó természetes, jogi vagy e nélküli szervezet.
Tájékoztatási kötelezettség: a szolgáltató köteles elektronikus úton közvetlenül és folyamatosan, könnyen hozzáférhető módon, magyar nyelven közzétenni legalább:
-	a szolgáltató nevét, képviselője nevét
-	címét, székhelyét, telephelyét
-	elérhetőségét, kapcsolattartási email címét
-	ha nyilvántartási kötelezettség alá esik, akkor ennek a számát
-	ha tevékenysége engedélyköteles, akkor az engedélyező hatóság nevét, az engedély számát
-	szakmai, etikai előírásokra való hivatkozás, az elérhetőségével
-	szolgáltató adószámát
-	ha szakmai kamara tagja, annak megnevezését
-	tudományos, szakmai fokozatát
-	ha minősítést, akkreditációt tv írja elő, akkor ennek bizonyítása
-	az adott szolgáltatáshoz kapcsolódó tv-ben előírt tájékoztatást
-	ellenértékhez kötését a szolgáltatásnak, a teljesítés módját
-	általános tájékoztatás az alkalmazott információs rendszer biztonságáról

A szolgáltató az ajánlat megküldése előtt köteles elektronikus társadalommal összefüggő szolgáltatásra vonatkozó általános szerződési feltételeket közzétenni, méghozzá úgy, hogy azokat a vevő tárolhassa, újból előhívhassa. Tájékoztatni kell a vevőt:
-	a szerződés megkötéséhez szükséges technikai lépésekről
-	a szerződés írásba foglalnak minősül-e, ill. a szolgáltató iktatja-e
-	adatátviteli hibák kiküszöbölésre szolgáló eszközökről
-	szerződés megkötésének, magának a szerződésnek a nyelve
-	magatartási kódex
Ha szerződő felek nem fogyasztók, akkor egyező akarattal a fentebb elemzett tájékoztatási kötelezettségtől eltérhetnek. Az igénybevevő ajánlatának megérkezését a szolgáltató köteles haladéktalanul visszaigazolni. Ha ez 48 órán belül nem érkezik meg, akkor a vevő ajánlati kötöttsége megszűnik.
A felelősség alól mentesül a szolgáltató:
-	egyszerű adatátvitel: a szolgáltató az igénybe vevő által biztosított információt továbbítja, illetve hozzáférhetővé teszi távközlő hálózat útján, ha nem a szolgáltató kezdeményezi a szolgáltatást, nem ő választja meg a címzettet
-	a szolgáltató az igénybe vevő által biztosított információt továbbítja
-	információtárolás: a szolgáltató az igénybe vevő által biztosított információt a tv-ben előírt kritériumok megtárásával tárolja
-	a szolgáltató információk megtalálásához segédeszközt biztosít

Különös fogyasztóvédelmi szabályok:
-az e kereskedelmi szolgáltatást nyújtó közüzemi, pénzügyi, nyugdíjpénztári, biztosítási tevékenységet folytató a panaszok orvoslására, vevők tájékoztatására k9öteles elektronikus úton is ügyfélszolgálatot működtetni.
A kizárólag információs társadalommal összefüggő szolgáltatást végzők jogosultak kizárólag elektronikus úton biztosítani az ügyfélszolgálatot.