970916

Bevezetés - a büntetőjog tudománya és elvei
1. A büntetőjog kialakulása	Emberi közösség F tekintettel kell lenni másokra 
- elvárások, viselkedési szabályok alakulnak ki
- ez általános lesz (mindenki betartja) - különben: kiközösítik
- Állam: igényli, hogy ezt a magatartást tanúsítsák
a. 	íratlanból írott lesz
b. 	paranccsá válik
c. 	létrejön a szankció
	
2. jellemzői

	- szorosan kapcsolódik az etikai normákhoz, különben ¤ önkéntes jogkövetés
- a szabály akkor érvényesül, ha a mögöttes érdek a társ. által elismert F különben nem hatályosul
- pl. régebben a házasságtörés (Csemegi kódex)

Minden jogágnak vannak viselkedési szabályai. Itt az ítéletnek feltétlenül érvényt szereznek. (Akit elítélnek, azt le is csukják)
Milyen jogon szankcionál az állam?	
Büntetőjogi felelősség	Büntetőjogi felelősség: célja, hogy normaszegés esetén szankcionáljon.
	
Norma	Norma: 
a. 	diszpozíció (a büntetendő magatartás leírása)
b. 	szankció (büntetés)
A kettő szorosan összefügg, különben nem alkalmazható. 	
célja	- alakítani a közösség képzetét, hogy ne kövessenek el bcs.-t	
	- a felelősségre vonás feltételeit (pl.  mi számít bcs.-nek) a tvhozó határozza meg.
- a magatartást pönealizálja és büntetni rendeli 	
		
3. filozófiai alapok	1. 	Indeterminista felfogás
•	Az egyén szabadon határozza meg magatartását, akár tartózkodhat is a bcs.-től
•	néhány szélsőséges nézet: a környezet és az elkövető személyisége nem befolyásoló
•	Valójában: befolyásoló, de sohasem lehet olyan erős, h. vki bcs.-t kövessen el (Gyakorlatilag mindenki szabadon dönt)
2. 	Determinista felfogás
•	jelentősége van az okoknak és a környezetnek, befolyásoló a környezet és az öröklött tulajdonságok F determinálja, alárendeli az akaratot a külvilágnak 
 F ez alapján gyakorlatilag senkit sem lehetne elítélni	
		
4. A felelősségre vonás feltételei	a. 	Beszámítási képesség
- fikciókat állít fel: nem beszámítható az, aki a bcs. Elkövetésekor még nem töltötte be a 14. életévét
- pedig ált. beszámítható
b. 	elmebetegség
- kóros állapot - gyűjtőfogalom
- nem építette be személyiségébe azoat a motívumokat, amik visszatarthatnák
- elmebeteg, gyengeelméjű, szellemi fogyatékos, tudatzavar, szellemi leépülés, személyiségzavar
	
5. A bj és a bj-tudomány kérdései 	A bűnözés társadalmi jelenség. Baj van, ha elszaporodik, vagy ha nagy mértékben lecsökken (ez diktatúrát, elnyomást jelez).
Ma: növekszik	
  	tudomány: csak megállapításokat tesz, nem kötelező. A bj azonban hasznosítja eredményeit.	
 	büntetőjog: normatív, kogens jogszabályok. Napi érvényesülése tapasztalat a tud. számára.	
		
6. Felosztása	Anyagi jog (bj): azon magatartások, amik bcs.-nek számítanak, ami alapján ítéletet hirdetnek
Eljárásjog (be): az ügyészsége / bíróságok eljárása
Büntetésvégrehajtási jog (bv): az elítélt jogai és kötelességei (a reszocializáció)	
		
7. A bűnügyi tudományok rsz-e	Bűncs. bűnelkövető, bűntény F más tudományok is foglalkoznak vele
	
kriminológia	A szoc. országokban csak a ‘60-as évektől foglalkoztak vele. Korábban azt hitték, h. egy bcs.-nek két oka lehet: az emberekben megmaradt régi maradandóságok és a kapitalista külső környezet káros hatása.	
Statisztika	Segédtud. Minden elkövetőnél hosszú kérdőlapot kell kitölteni.	
Pönológia	A bv. tényleges menete hogyan alakul. A leghasznosabb büntetési formát keresi. Pl. nevelés F munkáltatni kell.	
Kriminalisztika	Nyomozástan. Hogyan lehet az ismeretlen személy által elkövetett bcs. tettesét megtalálni és a tettet rábizonyítani.	
Kriminálpolitika	Az állam ált. büntetőpolitikája. Pl. 1997:73 azonosítja a birtokba lopás és a használatra lopás büntetési tételét. Meghatározza a társadalmi védekezés irányát.	
Jogtörténet	pl. büntetési nemek meghonosításánál, szankciók bevezetésénél	
	Továbbiak: igazságügyi orvostan, igazságügyi elmekórtan, pszichológia, szociológia (a társ.-i élet tvszerűségei)	
neveléstudo-mány	A bv során: pedagógusok nevelő munkája (“pártfogófelügyelet”)	
		
8. A büntetőjog alapelvei	1. 	tvesség
- az alk. és a btk. határozza meg
- nullum crimen sine lege: csak az a magatartás bcs., amit a tv annak mond. Ami nincs megtiltva, az nem büntethető, még a erkölcstelen is (pl. poloskázás). = az analógia tilalma
- nulla poena sine lege: csak olyan büntetési nem alkalmazható, amit a tv előír.
2. 	humanizmus elve
- bármilyen súlyos bcs.-nél is, az elkövető mindig ember F biztosítani kell neki az emberi jogokat 
- egyre inkább érvényesül a bj-ban
- “a bűnelkövetők Magna Chartája”
3. 	a bűnfelelősség elve
- csak az büntethető, aki szándékosan, v. gondatlanságból követte el
- a vétlen bűnelkövetés nem büntetendő
4. 	az eredményfelelősség elve
- régi eszme: azt nézi, hogy a külvilágban milyen változás állt be
- ma: inkább a bűnfelelősséget vizsgálják
5. 	az ártatlanság vélelme
•	gyakran félreértik: aki ellen büntetőeljárás folyik, az nem ártatlan, hanem alapsan gyanúsítható.  amíg az ítéletet nem mondják ki, addig az ártatlanságot vélelmezik
•	bizonyítási teher: a vádlót (ügyész) terheli
•	bizonyítékok értéke: kétes értékű bizonyíték a gyanúsított ellen nem használható fel
6. 	a bcs-ek differenciáltsága
a. 	bűntett-vétség felosztás (vétség: 2 évnél rövidebb szabadságvesztésre ítélt szándékos bcs és minden gondatlanságból elkövetett bcs.)
b. 	osztályozható az elkövető jellege szerint is (első bűntényes - visszaeső)