971014
Jogszabálytan III.: A külföldi ítélet érvénye * (A nemzetközi bíróságok közötti együttműködési formák) * A BŰNCSELEKMÉNY TANA

1. A külföldi ítélet érvénye		
		
alapja	A nemzetközi együttműködésen alapszik. 
1961 Nemzetközi Közúti Közlekedési Egyezmény F elterjed azon turisták száma, akik gk.-val utaznak külföldre. Ezek bcs.-t is elkövethetnek ott (pl. gázolás). Ilyenkor mit kell tenni? Ott kel bebörtönözni? Ez technikailag nem kivitelezhető és a rokonokkal szemben is méltánytalan.	
	Megoldás: külföldön ítélik el, de a saját országában üli le. Az együttműködő országok egy széleskörű nemzetközi szerződést köthetnének, így
•	elismerik egymás ítélethozását
•	vállalják a külföldi ítélet végrehajtását.	
	•	az állam, mely területén a bcs.-t elkövették, jogosult az eljárást felajánlani	
		
külföldi ítélet elismerése	Ha a külföldi bíróság hoz jogerős ítéletet, biz. feltételek mellett u.o. érvényű, mint a magyar bíróság ítélete.  
a. 	a magyar hatóság / külföldi bíróság nemzetközi szerz. alapján jár el
b. 	a külföldi bíróság a magyar hatóságok felajánlása alapján ítélkezik	
	hatásai: ha a külföldi bíróság bűnösnek találja	
	(1.) 	priusza lesz itthon, ill. ha a többi tv-i feltétel megvan, visszaesővé nyilváníthatják (korábbi elítélés súlyosbító jelentőssége)
(2.) 	Ha a ét állam közt nincs kapcs., akkor a külföldi hatóság nem a magyar hatóságok beleegyezésével járt el. Ha külföldön letöltötte büntetését, itthon is elítélheti, ha a hazai bj. szerinti büntetés súlyosabb, de a kint letöltött büntetés beleszámít, csak a különbséget kell leülni.	
	Esetei: ha a magyar állampolgár bcs.-t követett el külföldön, 	
	I. 	de nem jártak el ellene F követi őt a magyar bj. személyi hatálya és itthon is eljárhatnak vele szemben. Erről a legfelsőbb ügyész dönt.
II. 	és eljártak vele szemben + nemzetközi szerződés is van F Mo.-on nem lehet eljárni ellene, hanem bevezetik a magyar bűnügyi nyilvántartásba priusza lesz és visszaeséskor figyelembe veszik.
III. 	de külföldön nemzetközi szerződés és felajánlás híján járnak e vele szemben F a magyar tv szerint el lehet járni vele szemben de csak a differenciát kell letöltenie (ha a magyar büntetés súlyosabb lenne). Erről a legfelsőbb ügyész dönt. 	
		
Kiadatás	A legrégebbi jogintézménye a kérdésnek (lásd: Hannibál). Két államot feltételez:	
	a. 	kikérő állam
b. 	kiadó állam	
	KIKÉRÉS: csak bcs. elkövetése miatt és bj.-i felelősségre vonás céljából. 	
	A XIX. sz. folyamán rögzül. Kihat a bj. más részterületeire. Mert: az államok gyanakodnak egymásra. Elvárják, hogy a kikérő állam megnevezze a bcs.-t, bizonyítsa, megadja a büntetési tételeket.  Miért?	
	•	hogy ha vmely államnak leszámolnia valója van vkivel, de az illető nem követett el bcs.-t, ne lehessen nekik kiadni
•	megkövetelik a kettős inkorporációt: mindkét állam (tehát a kiadó állam) szerint is bcs. legyen.
•	a kiadandó személy a bíróság előtt ügyvéddel védekezhet	
	1856-ban egy fr. Belgiumban gyilkossági kísérletet követ el III. Napóleon ellen. Belgium kiadja, mert köztörvényi és nem politikai bűntettnek nyilvánítja. 	
	BELGA MERÉNYLETI ZÁRADÉK: nem politikai bcs., és nem élvez kiadatási tilalmat a király, a királyné, a trónörökös és a trónörökösné elleni merénylet. Ez bekerül a nemzetközi bj.-ba is. Így a szarajevói merénylet sem volt politikai, tehát jogos volt a kiadatási kérelem. 	
		
Kiadatás korlátai	a. 	politikai ok
b. 	büntetés	
		
Politikai bcs.	1. 	taxatíve felsorolás, tv.-i tényállás kell
2. 	bármely bcs. politikai, amelyet politikai céllal követte el.  	
		
Büntetés	Az olyan országok, melyek nem ismerik el a halálbüntetést, megtagadhatják a kiadatást, ha a kikérő ország joga szerint a bcs.-t halállal büntetnék. Pl. Matuska Szilvesztert csak akkor adták ki az osztrákok, miután megígértük, hogy nem fogjuk halálra ítélni.  	
		
Nemzetközi szerződések	Trianoni clausula: a vesztes országok nem mondhatják fel a győztes országokkal kötött szerződéseiket, de azok igen. Így Mo. megörökölte az OMM. Szerződéseit F még a kommunizmus alatt is érvényesek voltak az USÁval kötött kiadatási szerződések. 	
		
INTERPOL	1927-ben hozták létre az európai országok. Magyarország is alapító tag.	
	1949-től nem fizettünk tagdíjat, mert Párizsban volt a székhelye és ezért biztos kapitalista. De iure nem mondtuk fel, de de facto kiléptünk belőle. 
1980-as évek közepén újra beléptünk, és a Szépművészeti Múzeumból történt képlopás megoldásával meg is térült a tagdíj. 	
	INTERPOL: rendőrségek közti együttműködés. Lényege az információ.	
	Kp.-ja: Lion. Saját rendőrsége nincs, de minden tagországban vannak irodái. 	
	Az infó áramlása két féle lehet: a kp.-ból a tagállamokba és a tagállamok egymás közt. 	
	Felhasználása: sokoldalú. Körözések az államok területén, ismeretlen holttest azonosítása. Magyarországi működését az 1996.XXXVIII. tv. szabályozza. 	
		
2. A jogállami büntetőjog keretei		
		
	A Magyar Közt. független / demokratikus / jogállam. [alk. 2. § (1.)]	
	Olyan állam, ami a jog uralma alatt áll. 	
A bj.-ban	a. 	anyagi
b. 	eljárásjogi garanciák      } mindkettő fontos, egymást egészítik ki	
		
eljárásjogi garanciák	ártatlanság vélelme: addig senki sem bűnös, amíg ezt jogerős ítélet ki nem mondja. Ez nem szubjektív vélemény, hanem azt jelenti, hogy (nem igazi vélelem, mert az egy gyakoriság tapasztalatán áll., pl. hogy a férj a gyerek apja. Viszont a vádlottak ált. mindig bűnösek.  )
•	a bizonyítás terhe a vádé
•	addig nem büntethet, amíg bűnösségét be nem bizonyították
•	bírói eljáráshoz való jog
•	védelemhez való jog
•	fellebbezéshez való jog
•	Habeas Corpus: az előzetes letartóztatás csak bírói engedéllyel lehetséges	
		
anyagi jogi garanciák	1. 	nullum crimen... / nulla poena...
LEX: mi is a tv (1993:XXXI.)?
- részletesnek kell lennie
- nem adhat a bírónak olyan jogkört, hogy azt tegyen, amit akar
- erkölcsi tartalma legyen
 F tehát biz. követelmények támaszthatók a tv.-el szemben
2. 	súlyosabb tv. visszaható hatásának tilalma
3. 	jogbiztonság (alk. bíróság 2096:1992. sz. határozata)
a. jogkövetkezmények előre láthatósága
b. jogkövetkezmények előre kiszámíthatósága
4. 	analógia, szokásjog tilalma	
		
	A tv. magasabb rendű jogforrás, de a tv. nem egyenlő a joggal. 	

II. 	rész: A bűncselekmény tana

A Btk. ált. része	a. 	bcs. tana F ezé a főszerep, a jogtudomány főleg ezt műveli
b. 	büntetés tana	
		
1. A bcs.-fogalom kifejlődése a bj.-tudományban		
		
1. múlt századi kodifi-kációk	Alapja: nullum crimen... F amit a tv. annak nyilvánít. Büntetőjogilag jogellenes magatartás, formális jogellenesség. A tv.-i tilalomból vezeti le. 
	
2. széthullása	JHERING F JOGELLENESSÉG: a tettről alkotott jogszempontú értékítélet. 
De a jogellenesség csak egyik eleme, nem a bcs. maga. Ha egy cs. jogellenes, az nem azt jelenti, hogy bcs. is, nem azt jelenti, hogy elkövetőjét meg kell büntetni (pl. ha elütök vkit, az jogellenes, de nem feltétlen bcs. [nem feltétlen az én hibám])Jogellenes ami jogilag tiltott eredményt idéz elő.  	
3. bűnösségi formák	A bcs. nem csak jogellenes, de vannak pszichikai ismérvei. Ezek a tettes fejében játszódnak le (alanyi ismérvek). BŰNÖSSÉG: a tudattartalom aktualizálódik: mit gondolt a tettes a tettről. Pillérei:
a.) 	szándékosság (dolus)
b.) 	gondatlanság (culpa)	
	 F a tudati elemek formálják a bűnösséget. 	
4. tényállásszerűség	A tv. az adott cselekménytípusról definíciót alkot. Ami ezt kimeríti: bcs. 	
		
a bírói vizsgálat lépcsői	1. 	tényállásszerű-e?
2. 	jogellenes-e?
3. 	bűnösen cselekedett-e?	
	Ezek a cs. jelzői. F HÁROM LÉPCSŐS BŰNCSELEKMÉNYFOGALOM: a tényállásszerűség marad, a jogellenesség átformálódik, mert kialakul az a nézet, hogy egy cselekmény attól bcs., hogy jogilag védett értékeket és érdekeket veszélyeztet / sért.  Ez a JOGTÁRGY. F ahhol ez megjelenik: MATRERIÁLIS JOGELLENESSÉG. 	
	
BŰNÖSSÉG: nem szándék v. gondatlanság, hanem a felróhatóság, ami a szándékot v. a gondatlanságot kialakította (KELSEN, RADBRUCK) F értékítéleti kategória. 	
		
2. A bj.-tud. a bcs. fogalmáról		
		
	A németből sokat átvettünk. 	
Társadalomra veszélyesség	Ma: megmaradt, mert a gyakorlati jogászok felvevőkészsége meghatározza a bj.-ot. A jogág kereteit ezért biz. szinten kell tartani.